LITTERATUR. 18 5 
metoden, som han finner fullständigt skadlig för skogen, då skogens produk- 
tionsförmåga blir försämrad genom det tvång, metoden utöfvar. Afven ålders- 
klassmetoden, som vuwtit fram ur fackverksmetoden, har stora olägenheter, 
och normalförrådsmetoden kan praktiskt icke komma i fråga. Först genom 
ett fullkomligt skiljande mellan den nuvarande vården och utrymmesbehofvet 
i skogen skulle vi däremot nå den mycket fordrande, fria hushållningen. Uren 
sammanställning af huggfärdiga bestånd och bestånd, som äro i behof af afverk- 
ning, i förhållande till åldersklassernas fördelning bör först afverkningsytan 
och sedan massan härledas samt först därefter utväljas afverkningsplatserna. 
Som slutomdöme må sägas, att boken är ytterst intressant. En och 
annan torde kanske ej finna så mycket nytt i den nya blädningsformen, men 
felet ligger då hos referenten och i den hopträngda form, ett referat måste 
hafva. Beundransvärd är särskildt den skarpa logik författaren utvecklat, när 
han tänkt på och trängt in i allt som rör »die räumliche Ordnung im Walde. > 
G. Sch. 
HAACK. Der Kiefernsamen. Verhältnis zwischen Keimprozent und 
praktischem Wert. Mehriährige Aufbewahrung ohne Verminde- 
rung des Keimprozents. (Z. f. F. u. J. 1909, A. 6.) 
Författaren meddelar först några iakttagelser rörande den viktiga frågan, 
huru stor procent plantor, som erhållas vid sådd af tallfrö af olika hög gro- 
barhet. Härvid skiljer författaren mellan groningsprocent (den vid konstlad 
analys erhållna) och plantprocent (antalet erhållna plantor i det fria — den af 
WiBECK kallade allmänna markgroningsprocenten!. Författaren har utfört 120 
olika såddförsök i det fria under olika gynnsåmma förhållanden. De skilda re- 
sultaten har författaren grafiskt sammanställt och därvid funnit följande tal: 
vid en grobarhetsprocent af 50 55 60 65 70 75 80 85 90 905 
har under gynnsamma förhål- 
landen erhållits plantproc. af 11 15 20 25 30 35 41 47 
under ogynns. förhållanden — — 2 4 I 0 '12- I0,,20- 27 
och vid halfgynnsamma för- 
ERE a get få JR rg RE Då OT FRE RT 22. 28 Av ATS 248; HÖ 
Förf. anser ett medeltal af de 
två första raderna såsom karak- 
teristiskt för normala år eller KE og FA LÖ: 220, GR TS NSASAR 
un 
-I 
Som det af dessa tal vwisar sig, huru viktigt det är att hafva tillgång 
på frö af hög grobarhet, har författaren verkställt flerfaldiga försök med för- 
varandet af frö. Det blir af så mycket större vikt att kunna förvara fröet 
länge, ju klarare den nödvändigheten framstår för en hvar att använda hem- 
ortsfrö. 
Författaren omnämner först, huru fröet i allmänhet i Preussen förvaras 
i med lufthål försedda frökistor, och huru föreståndaren vid fröklängnings- 
stugan är enligt en instruktion af 1860 skyldig att ofta låta omskofla fröet. 
Det har emellertid visat sig, att sålunda förvaradt frö afsevärdt aftagit i gro- 
barhet, om ock ej lika hastigt hos alla partier. Efter det författaren inledt 
olika försök med fröets förvarande, lärde han, vid genomgående af en del 
1 Skogsvårdsföreningens tidskrift 1007. Sid. 210. 
