LITTERATUR. 187 
Skogsuppskattning. 
ADAM SCHWAPPACH: Die Kiefer. Wirtschaftliche und statische Unter- 
suchungen der forstlichen Abteilung der Hauptstation des forstlichen 
Versuchswesens in Eberswalde. 
En mångfald omständigheter bidraga till, att de svenska skogsmännen med 
intresse mottaga de här framlagda rönen från preussiska försöksväsendet, 
i hvars pogram sedan mer än 30 år tillbaka ingått uppgiften att utreda de 
olika trädslagens egendomligheter med afseende på växtsätt, afkastningsförmåga 
m. m. Så har prof. SCHWwAPPACHS föregående undersökningar, speciellt öfver 
tallen; mångfaldiga gånger fått gälla som ledtråd äfven för oss, och kan hans 
inväljande till hedersledamot i K. Landtbruksakademien tjäna som bevis för den 
betydelse, hans arbeten anses ha för svenska skogsbruket. 
Dessutom kan den visserligen alltid aktuella frågan om afkastningsför- 
mågan nu sägas vara af speciellt intresse, då vårt eget försöksväsende väl 
snart torde framlägga de första resultaten öfver sina nyligen påbörjade under- 
sökningar i samma afseende. 
Innan emellertid våra egna undersökningar hunnit pågå så länge, att 
man kan påvisa resultatet af en längre och systematisk behandling, torde wi 
ha många, nyttiga lärdomar att hämta från våra längre hunna grannar. 
Hvad speciellt tallen beträffar, så synes öfverensstämelsen mellan våra 
och tyska förhållanden vara betydligt större än för andra gemensamma träd- 
slag. Så visar t. ex. höjdtillväxtens gång å våra bättre tallmarker påfallande 
öfverensstämmelse med prof. SCHWwAPPACHS här framlagda siffror för bästa bonitet, 
äfven om den hos oss på ålderdomen kanske något hastigare aftager. 
Hvad groflekstillväxten beträffar, så påvisar förf. redan i Tyskland en med 
breddgraden aftagande tillväxtenergi, ett förhållande, som således ännu mer 
måste göra sig gällande inom vårt långsträckta land, hvarför vi alltid måste 
nöja oss med mindre s:a grundyta och sämre utveckling på medelstammen 
vid en viss ålder, utan att dock afvikelserna för tallen härutinnan äro på långt 
när så stora, som när det gäller t. ex. gran. TI ersättning torde vi kunna 
räkna med en smula bättre formtal, hvarför tallen i södra och mellersta Sverige 
torde uppvisa en massaproduktionsförmåga i mycket öfverensstämande med 
den tyska, ehuru vi sannolikt bli efter, när det gäller trädantal och medeldia- 
meter vid brösthöjd. 
De nu framlagda erfarenhetstabellerna för tallen skilja sig från förfat- 
tarens föregående däruti, att de grunda sig på starkt gallrade profytor (144 st.), 
hvilket visar sig bl. annat däri, att grundytan från c:a 60 året hålles vid 
ungefär samma storlek, och komma härigenom förafverkningarna vid längre 
omloppstider att uppgå till i allmänhet större belopp än slutafverkningen pr. 
ytenhet. 
Gifvetvis måste det kvarvarande beståndets stammar med detta behand- 
lingssätt nå en kraftigare utveckling i dimension och värde, men synes däre- 
mot totala massaproduktionen under en viss omloppstid endast föga påverkas 
af gallringarnas styrka, en omständighet, som föranleder författaren att yttra, 
det undersökningarna om tallens massaproduktion vid nu brukade gallrings- 
metoder tillsvidare kunna anses slutförda (i Tyskland). 
= 
