STUDIER ÖFVER GRANENS FORMRIKEDOM. 200 
typ med kortare och mera oregelbundet utbildade kamgrenar oregelbun- 
den kamtyp, en tredje typ benämnes banrdtypen på grund af de kort 
och tämligen plant sidogrenade hufvudgrenarnas bandlika utseende, en 
fjärde typ glantypen efter dess utbredda och mera genomgående plant 
sidogrenade grenar; en femte typ slutligen har kallats borsttypen på 
grund af förnämligast de öfre hufvudgrenarnas och de gröfre sidogre- 
narnas (så särskildt inom den mellersta delen af kronan) jämförelsevis 
täta och korta förgrening, som förlänar dem ett från sidorna tilltryckt 
T 
Ur Statens skogsförsöksanstalts samlingar. Fot. af förf. 
Fig. 4. Gren från mellersta delen af kronan af en ren kamgran, granen >:r XII i Fåle- 
bergs-beståndet. Västergötland, Hassle, Fåleberg. 19””/,,07 
(Ast von dem mittleren Teil einer reinen Kammfichte 
utseende, påminnande om en borste; borsttypen är måhända den i vårt 
land allmännast förekommande förgreningstypen. 
De olika förgreningstyperna torde lämpligen kunna närmare def 
nieras sålunda: 
I. Den rena kamtypen (fig. 1—4): första ordningens grenar af 
medellängd, horisontella, eller de nedre mer eller mindre nedåtriktade; 
grenar af andra och högre ordning i regel så godt som alla utbildade 
såsom typiska häng- eller kamgrenar, tämligen likformiga och lika långa, 
rakt nedhängande, fina, vanligen sparsamt och tämligen kort sidogre- 
nade af ofta ganska afsevärd längd —.hvad som här sagts om grenar 
