252 . NILS SYLVÉN. 
Sammanfattning. 
Af den ofvan lämnade framställningen torde tydligt framgå, hvilken 
mångfald af olika former, som finnes representerad blott inom ett så litet 
undersökningsområde som det vid Fåleberg. Kombineras med hvarandra 
alla till förgreningssätt, barr och kotte- resp. kottetjällsform olika typer, 
erhålles en ganska aktningsvärd samling sinsemellan i ett eller annat 
afseende olika former. Detta torde bäst framgå af den å sidorna 254 
—261 meddelade tabellen 26, där för hvarje granindivid angifves för- 
greningstyp, barrtyp, kottetjällstyp, kottefärg, kottestorlek och honblom- 
mans färg. Dessutom lämnas uppgifter om stamhöjd, brösthöjdsdiameter, 
radietillväxt under de sista 50 åren, om trädet är friskt eller rötskadadt, 
friställdt eller undertryckt. 
Af den vid Fåleberg gjorda undersökningen torde man alltid 
hafva vunnit en i någon mån ökad kännedom om granens varia- 
tionsförmåga i vårt land. Och det är just kännedomen härom, som 
ovillkorligen måste ligga till grund för en undersökning af granens i 
skogligt hänseende goda raser, af hvilkas kultur skogsmannen må hoppas 
ett allt bättre ekonomiskt utbyte ur sina skogar. Blott och bart möj- 
ligheten, att ett visst samband kan förefinnas mellan rent botaniska och 
skogliga (goda eller mindervärda) egenskaper, berättigar, synes det mig, 
till ett noggrant studium i praktikens tjänst af våra skogsträds raser. 
Vid den föreliggande undersökningen har jag, i den mån undersöknings- 
materialet det tillåtit, eftersökt förefintliga kombinationer såväl af olika 
botaniska egenskaper sinsemellan som kombinationer af botaniska och 
skogliga egenskaper. Att af den härvid vunna erfarenheten allenast 
draga några för praktiken allmängiltiga slutsatser, torde under alla om- 
ständigheter vara oberättigadt. Men då de vunna resultaten rätt bestämdt 
peka hän i cn viss riktning och då man, om resultaten, såsom också 
synes vara fallet, ytterligare bekräftas af andra undersökningar, verkligen 
torde kunna använda sig af dem i praktiken, har jag ansett mig böra 
redan nu i så detaljerad form, som här skett, framlägga resultaten af den 
gjorda undersökningen. 
Af 141 stycken närmare undersökta granindivid ha granar af en 
viss, vanligen från öfriga typer lätt skild förgreningstyp, af mig be- 
nämnd kamtypen på grund af de finare grenarnas (grenarnas af 2:dra 
eller högre ordning) kamlikt (likt tänderna i en kam) nedhängande ställ: 
ning, visat sig i skogligt hänseende stå afgjordt framom granar af annan 
förgreningstyp. Af kamgrenarna urskiljas efter kamgrenarnas beskaffen- 
het tvenne särskilda typer, den rena kamtypen med längre och mera 
likformigt utbildade kamgrenar och den oregelbundna kamtypen med 
