304 OM TH. ÖRTENBLADS TILLVÄXTUNDERSÖKNINGAR I NORRLAND. 
Genom mina undersökningar af det i Norrbotten insamlade materialet 
anser jag medelafsmalningen från 1,3 till 6,5 m. vara vid de olika decennierna: 
vid. 60, 70, 80; 100): 100, 110; 120; 130, 140; 150, 160, 170, 180) 19058200545 
Hos 239 norm. tr. 59.2 50.5 45.8 47.8 41.5 40.8 40.6 40.5 40.4 41.6 42.5 43.2 44.0 44.2 46.6 mm. 
alla 411 trn 63.7 60.1 56.4 52.5 49.7 47.6 46.2 45.5 45.2 45.3 46.7 47.0 47.5 48.3 49.3 > 
Hade författarne valt denna utväg i texten, som synes mig hava varit 
helt naturligt, och där närmare redogjort för saken, hade säkerligen de kriti- 
serandes röster betydligt dämpats 1 tonen. Nu däremot hafva dessa i sin 
oförståelse funnit för godt att tilldela åtminstone de verkställda tillväxtunder- 
sökningarne i detta förtjänstfulla arbete sådana attribut som orimligt, odugligt, 
förkastligt, vilseledande, ej värdt de därpå af statsverket utgifna moderata 
kostnaderna samt saknande vetenskapligt och praktiskt berättigande. 
Då undertecknad i det föregående sökt visa, att de svåra anmärkningarnes. 
udd till stor del framkallats dels genom de kritiserandes egen missuppfattning 
af arbetets art och dels af deras ouppmärksamhet, så torde med skäl ofvan 
sagda deras omdömen kunna annulleras. 
Hvarje kritik kan ju vara på sin plats, men den får akta sig för öfver- 
drift, hvilket dock i föreliggande fall synes mig ägt rum. Dessutom borde de- 
kritiserande hafva besinnat, att arbetet, nu öfver 20-årigt, var ett förstlings- 
arbete inom den forstliga statistiken och att något bepröfvadt mönster att följa 
ej förefanns. Därjämte vet hvar och en, som något sysslat med statistik, huru 
svårt det kan vara att få fram fullt riktiga medeltal ur primärsiffror, som ofta 
äro mycket heterogena. 
Härmed vill jag dock icke hafva sagt, att icke arbetet >»om Norrbottens. 
skogar» kan hafva sina fel, och vill jag i detta hänseende påpeka vissa oegent- 
ligheter däri, som åtminstone delvis kunnat undvikas. Sålunda har redogjorts. 
mycket kort för valet af proftrakterna och profträden, deras antal och dimen- 
sioner från hvarje trakt, under det i andra fall texten utbredt sig bra mycket 
på längden. Vidare har markens godhetsgrad och lutning föga berörts för de- 
skilda trakterna, ehuru tillväxten ofta är synnerligen beroende däraf. I texten 
hafva dock följande antal trakter uppgifvits, som undersökts inom de 3 stora 
flodområdena i länet, nämligen: Inom trakten A), som omfattar Skellefteå — 
Piteå älfdal 34 trakter med sina resp. höjdlägen ö. h., varierande mellan 
450—150 m. och med en medelhöjd af 365 m.; inom trakten B) som om- 
fattar Luleå flodområde 22 trakter med en medelhöjd ö. h. af 200 m., vari-. 
erande mellan 330—70.; samt slutligen inom trakten C) eller Kalix—Torneå 
flodområde 19 trakter med en medelhöjd ö. h. af 185 m., varierande mellan 
250--160 Mm. 
Det tyckes dock undertecknad, som om skäl varit för förrättningsmännen,. 
att för dessa speciella trakter uppgifvits äfven markens godhetsgrad (1. 2. 3.), 
dess lutning samt de träds nummer, som för hvarje trakt varit föremål för 
undersökning. ; 
Härigenom hade jämförelse möjliggjorts mellan tillväxten och dessa därpå 
inverkande faktorer, hvarjämte detta förfarande hade stått i full öfverensstäm-. 
melse med instruktionens önskan. 
En afdelning i texten, som synes särskildt knapphändigt behandlad och 
som just därför varit utsatt för allvarlig kritik, är den, som redogör för de 
sektionella undersökningarne. Här har kritiken med rätta anmärkt, att texten 
endast i korta ordalag hänvisar till siffrorna i bilagorna, ehuru flera af dem 
