356 : EDVARD WIBECK. 
särskildt nämnas J. DUUKER, A. M. HAGMAN, N. LINDVALL, G. ESPING, 
M. JI EK, Oc CHYTRZUS, och J. ATIVIN. En lycklig omstandiobhet 
är, att boken förr var relativt vida högre skattad än nu. Af detta skäl 
nämnes den i regel först af alla trädslag såväl i kartbeskrifningar som 
annan topografisk litteratur; bokskogen är på gamla kartor ofta utmärkt 
genom en särskild figurbeteckning. I samma mån vi rycka nutiden när- 
mare, se vi denna bokens särställning utplånas, och kartbeskrifningarna, 
hvilka oroväckande tilltaga i omfång, blifva på samma gång magrare 
på upplysningar om detta trädslag. Att genomgå det kolossala, efter 
år 1840 tillkomna kartmaterialet från Östbo och Västbo skulle kräfva 
ett arbete, som på intet vis stode i förhållande till vinsten.! 
Mera att beklaga är däremot, att en grupp af urkunder äldre än 
det använda kartmaterialet t. v. måst lämnas outforskad, nämligen de 
handskrifna s. k. jordeböckerna från medel: och gustavianska tiden. I 
dessa förteckningar öfver klosters, jorddrottars m. fl:s egendomar och 
1 I detta sammanhang torde vara lämpligt att nämna några ord om den genom Kungl. 
Domänstyrelsens försorg till 1897 års utställning upprättade skogskartan öfver Sverige. Mån- 
gen, som torde erinra sig att denna karta på grundlag af generalstabsbladen i skalan 1: 100,000 
blef målad i olika färger, utmärkande barrskog, björkhagar, inägor, bokskog och ljunghed, 
kan det i annat fall förefalla underligt, att ett tillsynes så viktigt dokument blifvit med tystnad 
förbigånget eller möjligen helt förbisedt vid ifrågavarande undersökning. Så är emellertid 
icke fallet. Kartan har blifvit studerad, men, hvad undersökningsområdets bokskogar angår, 
befunnits vara ytterst ofullständig och missvisande. I all synnerhet gäller detta om Östbo 
härad, där intet enda bokbestånd finnes upptaget, ehuru sådana förefinnas inom både Ryda- 
holms, Gällaryds, Voxtorps, Värnamo, Tånnö, Kärda och Häångers socknar till ett antal af 
c:a 20 stycken, bland dessa bokskogen vid Källunda, hvilken f. n. torde vara den största 
inom båda de undersökta häradena. Bland felaktigheter anmärkta från Västbo må här endast 
nämnas några af de mera påfallande. Sålunda upptager kartan ingen bokskog i Forsheda 
socken (i verkligheten finnas där 2 tämligen betydande sådana), ingen i Dannäs” s:n (i verk- 
ligheten I större och I å 2 mindre hult), ingen i Kulltorps s:n (mot 2 å 3 befintliga hult), 
ingen i Kållerstads s:n (mot 6 å 8 smärre, befintliga hult) och ingen i Färgaryds s:n väster 
om sjön S. Färgan (mot 6 å 7 där befintliga hult.) Flera eller färre bokbestånd saknas i 
så godt som hvarje socken, i Sandvik t. ex. hulten vid Björnakull och Bockshult, i Refteled 
hulten vid Replinge, Nöbbeled och Hensjö, i Långaryd bl. a. det tämligen betydande bok- 
skogsområdet vid Skärshultssjön, genom hvilket stora vägen Långaryds kyrkby — Kinnared 
går, i Femsjö bl. a. de betydande hulten på udden norr om kyrkbyn samt vid Hallaböke 
0. sS. Vv. Å andra sidan betecknar kartan felaktigt såsom bokskog flera områden, hvilka i 
verkligheten upptagas af mark af annan beskaffenhet. Yttre delen af Toftnäsudden i Bolmsö 
s:n upptages så t. ex. af löfhagar med öfvervägande björk och ek. Stranden mot sjön Bolmen 
utgöres i norra delen af Tannåker s:n af blandad löfskog med därinnanför belägna ljunghedar. 
Endast en bråkdel af det mellan Unnen och Bolmen i S. Unnaryds s:n belägna området, 
hvilket på kartan betecknas såsom bokskog, utgöres numera af verklig sådan skog. De an- 
förda exemplen äro blott en del af de felaktigheter, som jag lätteligen skulle kunnat påvisa. 
Af likaså litet detaljvärde, hvad bokskogsförekomsterna i Småland angår, som nyssnämnda 
karta är tydligtvis den förminskade kopia af densamma, hvilken såsom textfigur n:o 5 åtföljer 
G. ANDERSSONS uppsats Nägra drag ur de svenska skogarnes historia, Skogsvårdsfören. Tid- 
Skrifti 1003; DD. I 
Till undvikande af alla missförstånd bör kanske framhållas, att jag med ofvanstående 
kritik ingalunda velat frånkänna 1897 års skogskarta eller för vissa öfversiktsändamål gjorda 
kopior och utdrag därur, det oomtvistliga värde, som de kunna ha för vinnande af en god 
totalbild af skogsvegetationens utbredning och fördelning. För specialundersökingar af den 
beskaffenhet som den föreliggande måste en mer eller mindre summariskt hopkommen öfver- 
siktskarta helt naturligt ha ett ganska begränsadt värde. 
Fe 
