360 : EDVARD WIBECK. 
har han sannolikt fullkomligt rätt. I slutet af 1600-talet hade socknen emel- 
lertid blott 3 bokområden af ansenligare utsträckning, hvilka alla finnas upp- 
tagna på en af J. DUUKER åren 1686—388 read fee -Geographisk 
Charta öfver Östbo härad.» 
Störst af dessa bokområden var troligen det, som vi lämpligen kunna 
kalla det västra området. På DUuUuKERS karta angifves det som en långsträckt, 
men tämligen smal skog längs västra sockengränsen, 1 norr nående upp midt 
för södra ändan af den numera urtappade Kroppsjön, i söder slutande midt 
för Fyllesjön. Tydligen bör man dock icke tillmäta bäradskartan en alltför 
pålitlig bild af bokskogens dåvarande utsträckning. Talrika kompletterande 
upplysningar härvidlag lämna en del hemmanskartor från 1700-talet. Så upp- 
gifver en karta och beskrifning från år 1711 öfver Hjälmsänga, att utmarken, 
som var samfällig till inalles 13!/; gårdar, »bestod af skog af Ek och Bok 
till 8 st. svin på hvar gård» — inalles alltså till 108 svin —, »när skogen 
är väl giorder, timmerskog ingen, fälleskog af ganska ringa värde, bestående 
af fur, — — nödig skog till vedbrand och gärdsle, löfbrott eller näfverfläng 
intet — ». Den så beskaffade utmarken gick rundt omkring Hjälmsänga 
inägor. Trakten söder om Lagmansryd mellan Gässjön och Bortilsbo ända 
till Böttemåla hade år 1746 »litet Bokskog samt Gran och några Ekar.» 
Det sägs uttryckligen, att största delen af boket redan var uthugget. Då lik- 
som än i dag funnos också helt säkert bokar inströdda å den något längre 
i norr belägna trakten mellan Nyagärde och Kroppsjön, hvilken mark be- 
skrifves såsom »stenig med Gran och något löfskog». Österut från Kroppsjön 
dominerade -barrskogen redan 1 medio af 1700-talet. 
Mot slutet af samma sekel är det västra bokområdet redan starkt för- 
minskadt samt söndersprängdt i flera smärre hult. En karta från år 1793 
öfver Nederleds skoglag upptager sålunda på platsen för 1680-talets stora 
bokskog tvenne mindre hult, ett på omkr. 20 hektar sydväst om gården Södra 
Ryd och ett på 2 hektar något söder om det förra. Ur skifteshandlingarna 
må följande citeras: »Som bokeskogen ej kan umbäras, hvarken för närva- 
rande eller framdeles, så delas den särskildt utan beräknande å själfva mar- 
ken — — —. Hvad delningen af bokskogen angår, så är den sålunda för- 
rättad, att frälsehemmannen till Hjelmsänga hafva tilsammans fått det, som är 
från Öster til Björsgårds skillnads-Linea samt finnes uti N:a och S:a Carls- 
gärde och Åsens oct. Brotorpets skiften, samt frälsehemmanet N:a Ryd unge- 
fär ena hälften af Boket uti Storagårds skifte; men all den öfriga Bokskogen 
är samfält til Skatte- och Kronohemmanen.» 
Om Hjälmsänga säteri uppgifver ännu ALLVIN från midten af 1800-talet, 
att gården hade skog till öfverflöd af bok, ek etc: 
På karta öfver Lagmansryd från år 1799 angifves endast. en hiten, c:a m 
hektar stor, hägnad skift sydost om gården invid vägen till Böttemåla såsom 
> Bokehagen. » 
Någon verklig bokskog finnes numera knappast på platsen för det forna 
västra bokområdet. Rikligast har boken hållit sig kvar — lokalt troligen 
också vunnit terräng — 1 områdets norra del, samt trakten norr därom, hag- 
och ängsmarken sydost om sjön Furen och väster om Kroppsjön. Sålunda 
växer bok talrikt längs vägen Wärnamo Nederled vid Slättebrohult, Bortilsbo 
och Räfsebo. Den sammanträder h. o. d. till grupper och smärre hult, af 
hvilka det största ligger längs stranden af den sankmark, som intager den 
