BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 365 
På Lundboholms mark, väster om Kloen, låg också en c:a 12 hektar 
stor bokskog, som 1792 års karta upptager. Detta boke finns fortfarande 
kvar (fig. 3), om också afsevärdt förminskadt. Bokskogen sträckte sig förr 
längre isynnerhet mot norr, där gamla bokar nu stå kvar bland annan träd- 
vegetation, mest gran och björk. Det kvarvarande bokhultet vårdas emeller- 
tid numera i afsikt att bibehållas och ytterligare utvidgas. 
Ur Statens Skogsförsöksanstalts samlingar. Fot. förf, juli 1907. 
Fig. 3. Bogskogsbryn med underväxande gran. Från östra kanten af Lundboholms 
bokbestånd nära torpet Kloen. Voxtorps s:n, Småland. 
Rand enes Buchenwaldes mit eindringenden. Unterwuchs von Fichten. Voxtorp, Småland. 
Vissa tecken antyda, att bok fordom i större utsträckning än nu funnits 
på den natursköna, bördiga åssträckningen längs sjön Hindsens östra sida i 
Voxtorps socken, likaväl som bevisligen varit fallet på samma ås längre i 
norr inom Värnamo socken. Några historiska uppgifter härom ha dock ej 
anträffats, liksom icke heller till bekräftelse af den tradition, som förlägger 
forntida bokskogar till socknens nordöstra hörn, höjderna nordost om Boke- 
lund och söder om Berget. För riktigheten häraf talar ju dock redan nam- 
net Bokelund. En karta från 1796 öfver Drömminge, Vika, Rusarebo, 
Schittebo m. fl. gårdar inom såväl Voxtorps som Gaällaryds socknar gifver in- 
gen antydan om, att några verkliga bokskogar då funnits å dessa hemman. 
Skogsmarken var »med furu och granskog beväxt», bok nämnes ingenstädes, 
ej heller finnas några bestämmelser om ollonbete. Man är således berättigad 
att antaga, att bokskogen redan då i hufvudsak försvunnit från trakten. 
NL ro rd fören nee > Tidlokriff FE J Är YT 
Skogsvärdsjoreningens Tidskrift 1909, Fackuppsatser. 
