BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 367 
nen, vid Stensviken och Kårebo. Bokskogen vid Stensviken upptages i själfva 
verket till större areal än förut, nu till 21 hektar. Om Skjälsnäs udde heter 
det blott »stenig skogsmark». 
Icke heller nämnes bokskog på karta och beskrifning öfver Trehörnin- 
gen år 1821, ehuru bok väl kunnat i ej ringa mängd förekomma å den »hård- 
mark», som omtalas. Att ollonsvin förr gått i bet här, därför borgar namnet 
på en liten skift, »Svinrödjan». 
För närvarande är bokskogen i Tånnö inskränkt till området norr om 
Kårebo samt ett litet hult uppe vid Elmeslid. ÅA förstnämnda plats finnas 
ett par smärre bokbestånd på en eller annan hektar, hvarjämte på ett täm- 
ligen vidsträckt område i betesmarken däromkring finnas rikliga strödda bokar, 
äldre såväl som yngre. På den forna bokmarken längre i sydost, mot 
Bokåsen och Stensviken växer nu mest björk i hagmark med gräs- och bär- 
risbotten. Öfverallt kan man här finna gamla multnande, ofta öfvertufvade 
bokstubbar. Den förut omtalade bokskogen på norra delen af Färgansö finns 
icke heller kvar. Denna del af ön intages nu af slåtter- och betesmark. 
Rikligare och med någon liten ansats till beståndsbildning förekommer bok 
på södra delen af ön, hvilken dock ej hör till Tånnö, utan Hvittaryds socken 
och sålunda faller utom området för denna skildring. 
Området vid Boket, Åsen och Tufvabo är nu till större delen beväxt 
med granskog. Som relikter eller ruiner i barrskogen förekommer h. o. d. 
en och annan gammal bok. 
Bokhultet nordost om Elmeslid är tydligen ett relativt nyss bildadt be- 
stånd, en så att säga lokal utveckling från det förut omtalade boket vid Tre- 
hörningen. Den mark, hvarå Elmeslidshultet uppvuxit, angifves på 1808 års 
karta som »oxhagen». 
I enstaka exemplar förekommer bok så godt som öfverallt inom Tånnö 
socken. 
11. Värnamo socken. 
Denna socken har under senhistorisk tid icke haft bokskog till sådan 
omfattning, som vissa af grannsocknarna i söder, ehuru likväl betydande nog. 
I ROGBERGS förut omnämnda arbete sägs, att »skog äger väl denna socken, 
men ej vidare än til nödige behof af Ek, Bok, Gran, Furu, Björk». — — 
All den bokskog af betydenhet, som socknen ägt eller äger, är att söka 
på endera af tvenne vidt skilda områden: trakten öster om sjön Hindsen 
eller väster om Vidöstern. Socknens mellersta del, den myrländta trakten 
mellan Lagan och Hindsen synes tidigt haft ren barrskogskaraktär. 
Beträffande östra området, som hör under Hindsekinds herregård, så gifva 
befintliga urkunder ej den klarhet öfver bokens forna utbredning, som önsk- 
ligt varit. MHäradskartan öfver Östbo från åren 1686—388, antyder tillvaron 
af en bokskog på åsen mellan Strethult och den lilla, norr därom belägna 
tjärnen och på en säkerligen ännu äldre »General-Geographisk Charta» utan 
angifvet årtal betecknas hela trakten närmast öster om sjön Hindsen såsom 
»Booke mooraas skohg». Att bok funnits vid Strethult framgår också tydligt nog 
af skogens nuvarande utseende; uråldriga bokar stå här kringvuxna och trängda 
af granskog. Längre i söder, på västra åssluttningen mellan Sörabo och 
Qvarnåsen ha ända in i senare tid funnits betydande bestånd af gammal bok, 
