BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 371 
af Kärda och Värnamo socknar, nedsköt i Hånger socken tvenne tungor, 
skilda endast af sankmarken kring Vasabro. Östra tungan nådde ända ned 
på »Kulla åsar» norr om Hånger bys inägor. Om bokskog på dessa höjder 
förmäler också ännu traditionen. Åt väster gick bokets gräns ut till förut- 
nämnda sankmarker, förbi Odenslund och Kloen, mot öster ända ut till Vid- 
östern. Västra tungan nådde ungefär lika långt mot söder, d. v. s. ned till 
Stora Ryd, mot väster omfattande Kusåsen, Brusåsen och möjligen östra går- 
darna af Fröset. 
Ett annat bokområde upptager häradskartan i södra delen af socknen 
mellan Vidöstern och södra delen af sjön Fyllen. Bokskogen utbredde sig 
på höjderna söder om Sanna och på Väderås, gick i närheten af nuvarande 
Rådmansköp! ned till sockengränsen och åt öster ända till sankmarkerna vid 
Vidöstern. Från detta område försvann bokskogen tämligen hastigt, först från 
dess västra delar. En kartbeskrifning öfver Rammaköp 1721 säger, att hem- 
manet saknar ollonskog. Nu kvarlefvande tradition omtalar bokskog blott 
å åsen söder om Sanna samt å den i norra delen af Erikstadsmossen utskju- 
tande s. k. »stenudden>. 
Ehuru häradskartan icke upptager densamma, kan man icke betvifla, att 
den stora bokskog, hvilken år 1806 till öfver 100 hektars vidd utbredde sig 
vid västra sockengränsen mellan Fröset i norr och Röshult i söder, åtmin- 
stone delvis funnits äfven under 1600-talet. Sak samma gäller om den i det 
följande omtalade Askenäs-skogen. 
Om vissa delar af socknens bokområden föreligger en och annan upp- 
oift från 1700-talet och tidigaste delen af 1800-talet. Så uppgifver en karta 
öfver Norra Ryd 1720, att skogen och utmarken, som var samfällig med hela 
socknen, var »tämmeligen vidlöftig — — bevuxen dels med Bokeskog dels 
med Gran och Em. — — Potaskebränne något litet af vindfälle til 5 Lis- 
pund.> Vid ollonår föddes på skogen >»egna svin samt 50 tag-svinm». En karta 
öfver Hångers sockens utmark år 17091 upptager tyvärr ej bokskogarne, men ett 
par ortsnamn på kartan, torpen Bokelund nordväst om Drakaryds gärde samt 
Bokenabben sydöst om samma gärde, antyda att allra senast vid denna tid- 
punkt bokskog funnits på eller i närheten af dessa platser. Numera finns 
där ingen sådan skog. På Norra och Södra Brusås ägor låg enligt en kart- 
beskrifning från 1794 längst i sydväst på ägorna en 33 hektar stor bokskog, 
sannolikt omedelbart angränsande och utgörande en del af det bokområde, 
som den redan omnämnda kartan öfver Frösets by år 1806 upptager. I 
kartbeskrifning från 1826 kallas samma trakt Brusås' »Galtahult>. Från ägorna 
omtalas äfven andra hult, om hvilka likväl icke sägs, huruvida de utgjordes 
af bokskog. 
Kartan öfver Fröset uppgifver också ett område på c:a 17/, hektar nord- 
väst om myren söder om byn som >»>bokebackar i ängsmark>. 
Smärre bokhult förekomma ännu på många håll inom Hångers socken. 
De flesta af dessa ligga inom de områden, hvilka äfven förr bevisligen 
burit bok. Detta kan däremot icke påvisas beträffande ett par af bokbestån- 
den i ängsmarken mellan Hånger bys inägor och sjön Vidöstern, och i själfva 
verket tyda också vissa tecken på, att dessa hult relativt nyss utbredt sig på 
bekostnad af kringliggande växtsamhällen. 
' Rådmansköp är ett godt exempel på den förvanskning, som ortsnamn ofta undergå. 
Stället heter enligt gamla kartor Rammaköp af ordet ramme =  kärrslåtter. 
