BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSIBO HÄRAD AF SMÅLAND. 315 
af socknen, hvilken by emellertid förr räknades till Refteleds socken. En 
karta af år 1807 visar, att en del af södra skogen kallades >» Ållonkärren,>» 
ett namn, som möjligen tyder på en härvarande, fordomtima bokskogsvege- 
tation. För en sådan är också platsens naturbeskaffenhet särdeles lämplig. 
Det är just på dylika, högt belägna kullar med brant sluttande sidor, som 
boker. bäst håller sig kvar. Om bokskog verkligen funnits under Löfås, har 
den emellertid tidigt försvunnit härifrån. En karta från år 1767 angifver 
på denna plats endast tall- och granskog. 
F. n. uppgifves boken alldeles saknas inom socknen förutom ett plan- 
teradt träd vid Östra Bohult nära östra sockengränsen. 
6. Kulltorps socken. 
Först i denna socken möta oss uppgifter om tillvaron af bokskog i 
äldre tider. En kartbeskrifning öfver Aggarp upprättad år 1685 uppgifver, 
att rågången kring denna gård gick förbi en vwiss kärrlagg i »Eckholmens 
bokhult>. Om läget och utsträckningen af denna bokskog gifver den åtföl- 
jande kartan intet besked. 
Att döma af J. DuUuKERS »Special-Geographiska Carta> öfver Västbo år 
1690 fanns därjämte vid denna tid en bokskog i sydligaste delen af socknen, 
nämligen på den skarpt markerade kulle, som ligger mellan byn Väset och 
Eskilstorpssjön, den senare i Bredaryds socken. Sockengränsen går tvärs 
öfver kullen. Det har ej varit möjligt att fastställa, när bokskogen försvann 
från denna plats, troligen har det dock skett ganska tidigt. 
Om bokskogen vid Aggarp får man ytterligare besked i 1790 års skiftes- 
karta öfver Albo skoglag. Här talas om en c:a 70 hektar stor »bokehage,» 
belägen å höjden öster om Björsbo-sjön och den norr därom liggande s. k. 
Björsbo-gölen. Området lades under Ekholmen och Sonakull. På den egent- 
liga utmarken fanns däremot ingen bokskog. Man förstår detta af en något 
tidigare, år 1771, upprättad kartbeskrifning öfver Aggarps och Kulltorps bys 
samfällda utmark, hvarest det heter att »thenne skog består öfveralt af större 
och smärre tallskog deruti något grane är blandadt>. Tydligen är det boket 
vid Björsbosjön, som afses i ROGBERGS beskrifning öfver Kulltorp från år 1770: 
»I socknen finnes en liten Bokskog, men eljest af andra slag vid hvarje 
hemman.> Också ALLvIN säger i sin Beskrifning öfver Wästbo härad iJön- 
köpings län 1846 att »Kulltorps och Ekholmens byar hafva ett litet bokhult 
hvardera, som det tros, bland det nordligaste i Riket.» 
Bokens nuvarande utbredning inom socknen är enligt uppgift följande: 
ett område under Sonakull och Västerhaga ägor, ett mindre under Ekhol- 
mens (= St. Åshufvuds) by samt en liten park vid Aggarp. Det förstnämnda 
största området ligger i östra delen af »bokehagen,» sådan den begränsats 
på 1790 års karta. Troligen ligger också det lilla, längre i söder belägna 
hultet på gammal bokmark. Däremot torde det vara tvifvel underkastadt, 
huruvida ej boket vid Aggarp står på förutvarande ekskogsmark, enär inga 
äldre kartor omtala boke öster om den bäck, som utfaller i norra ändan af 
Albo-sjön. En uppgift, visserligen obevisad, finnes också, att boken vid 
Aggarp skulle vara planterad. 
Enstaka bokar förekomma här och där öfver större delen af socknen. 
