EEE En SA SS I TN PY E vy 
EEE 
BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 370 
»Sibbo->, »Wiboka-> och »Hoahultet,» hvilka tillsammans omfattade omkr. 
67 hektar. 
Ännu längre i norr, mellan Stålebo inägor och de stora myrarna i norr 
och nordost, låg slutligen en tredje bokskog, också den tillhörig Vä skoglag. 
Till beskaffenheten var denna bokmark något sämre än den föregående, men 
af betydlig storlek, drygt 120 hektar. Boket delades i »Jordsbo-,» »ÅASs-» 
och »Sönnershulten.>» 
Af 1793 års karta synes också framgå, att bok till betydlig del funnits 
i beteshagarna till Vä by. 
Utanför det stora bokområdet 1 västra delen af socknen funnos ett flertal 
smärre hult. Det nordligaste af alla dessa torde varit det, som enligt 
kartor af 1760 och 1792 låg i södra ändan af Hakarps bys ägor på en 
bergkulle, nästan rundt omkring omgifven af sankmarker. Skiften kallades 
»Näset» och var 15—20 hektar stor. År 1760 beskrifves den som »ett 
bokhult, med slåtterkiärr och bergbackar ömsom,» samt 1792 såsom »gam- 
malt bokhult, godt och mustigt hårdvallsbete». 
Hylte och Björnaryd hade enligt karta af 1721 sin utmark gemensam 
med Staffansbo, Kullabo och Råsa i Kållerstads socken. Skogen låg mellan 
dessa gårdar och utbredde sig inom båda socknarna med längsriktning nord- 
öst — sydväst utmed en liten göl väster om nuvarande Nöbbeled. Den 
bestod säkerligen ej uteslutande af bok, men kunde vid infallande ollonår 
föda gårdarnas egna svin. 
Ett annat skoglag bildades af Attaryd, Boaryd, Bäjaryd, Stora och Lilla 
Segerstad samt Hensjö. En karta från år 1685 öfver Stora Segerstad upp- 
tager en bokskog på södra delen af ägorna, väster om torpen Kylebo och 
Hässletorp. Skoglagets samfälda utmark beskrifves på tre stycken kartor 
från år 1729 som en vidlyftig och stenig ljungmark, endast till mindre delen 
beväxt med »furu och gran samt något boke ibland i hulten>. Ollon- 
betet räckte med nöd till gårdarnas egna svin, när ollonår inträffade, och 
»pottaskebrännet var af intet värde». Boket förekom på 2 små bhult, af 
hvilka det ena torde varit det på 1685 års karta omnämnda, söder om Seger- 
stad belägna. Det andra kallades »Bäjarydshult» och låg väster om går- 
darna med samma namn. Något boke fanns också i hagarna. Af en senare 
beskrifning från åren 1775—76 öfver samma skogslag framgår, att »Bäja- 
rydshult»> då ännu fanns kvar. Ett område på c:a 27 hektar väster om in- 
ägorna hade nämligen »mäst bok, dock fins däri mindre gran och furu — 
— —> Det gamla bokhultet söder om Segerstad synes däremot nu vara 
alldeles sprängdt. Skogen på denna plats bestod öfverallt af blandskog, om 
ock af växlande beskaffenhet. Somligstädes beskrifves den t. ex. såsom 
»större och mindre gran med några få bokar». 
Midt för Hensjö, men väster om sågbäcken fanns år 1816 också ett 
litet bokhult på knappast !/, hektar. Hultet hörde till Horssöja i Kållestad 
socken, men platsen för detsamma ligger nu inom Refteled socken. 
Slutligen hade vi söder om Haga by, midt för nuvarande stället Skiften, 
ett bokhult, i hvilken en del af Väcklinge och Haga gårdar år 1764 hade 
del. På en senare kartbeskrifning från år 1822 nämnes icke detta boke, 
men en del af ekbackarna söder om Haga kallade; då ännu för >» Bökelien»>. 
Bredvid den detaljkunskap öfver socknarnas forna bokskogar, som landt- 
mäterihandlingarna gifva, är den äldre topografiska litteraturens besked här- 
