BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 387 
14. Södra Hestra socken. 
Hvad som i allmänhet blifvit sagdt om skogsförhållandena i Gryteryd 
gäller också om S. Hestra. Trakten var skogfattigare förr än nu, sedan en 
del fordom öppna ljungvidder vuxit igen. 
Såsom förut blifvit omtaladt, upptager Duukers häradskarta af år 1690 
bl. a. ett stort bokområde å gränstrakten mellan Villstads, S. Hestra och 
Långaryds socknar. Hvad Hestra socken vidkommer, räckte ifrågavarande om- 
råde ett godt stycke in på västra utmarken till hemmanen i Boda, Kärring- 
hult och Ö. Hyggås. Härifrån — liksom från angränsande deler af Villstads 
och Långaryds socknar — måste boket försvunnit mycket snart, enär den förut 
omtalade stora kartan från åren 1796—99, hvilken karta bl. a. omfattar 
Boda, Östra och Lilla Hyggås, Lilla Mad och Kärringhult i Hestra socken 
icke med ett ord omnämner bokskog på detta område. Däremot talas om 
»fälleskog», >svedjeskog», »ung skog af furu och gran» samt däremellan 
»ljungryd>. 
Samma karta upptager verkligen en liten »bokedunge» på mindre än I 
hektar, men denna dunge låg betydligt längre mot väster, nära byvägen mel- 
lan Boda och Tofhult. 
Ett gammalt bokområde, ehuru af ringa storlek, låg söder om Samseryds- 
sjön. Troligen är det detta boke, som afses i en kartbeskrifning från år 
1723 öfver Röckla (= Rydkulla). Det omtalas nämligen, att å utmarken, 
som var gemensam med Släthult, Oxås m. fl. hemman, fanns »ållonskog — —, 
som ej högre kan estimeras än till 2 st. svins gödning på hvar gård, när 
ållonår infaller». Inalles torde minst 10 svin kunnat födas på skogen. En 
karta från år 1783 öfver Samseryds skoglag upptager ett c:a 19 hektar stort 
område mellan Lilla Markebäckshult, Bastön och Oxås, hvilket var bevuxet 
med >»späd bokeskog och något gran». Här finnes ännu ett mindre bokhult 
kvar, hvilket, om boket på den gamla kartan blifvit fullt riktigt inlagdt, lig- 
ger något längre mot sydväst. Detta är f. n. det enda bokhultet i socknen. 
Om de båda forna bokskogarna i socknens sydligaste del, vid Sjöagärde 
och Kindhult har redan blifvit taladt under Gryteryds socken. 
Spridda och enstaka bokar förekomma flerestädes, så t. ex. å Tunnerbo- 
hult, Prippebo, Markebäckshult m. fl. hemman. 
15. Långaryds socken. 
Såsom själfva namnet antyder, har äfven Långaryds socken hört till de 
mera skogfattiga med öfvervägande ljunghedskaraktär!. Socknen, som till 
arealen är den största i häradet, har dock jämväl på många platser haft bok- 
skogar — somliga af ganska betydande omfattning — och har så ännu, ehuru 
till färre antal än förr. 
Icke mindre än fyra af de större bokområden, som den Duukerska hä- 
radskartan upptager, lågo helt eller delvis inom Långaryds socken. 
Om ett af dessa områden har redan blifvit taladt under Villstads och 
S. Hestra socknar. Detta boke nådde endast till en mindre del in i den 
! ROGBERG skildrar Långaryds skogsförhållanden sålunda: »Socknen har i allmänhet 
brist på skog, ett eller annat hemman har tillräckeligen af Furu och Gran, och på några 
ställen finnes Bok.» 
