402 Fr EDVARD WIBECK. 
platsen oxhage. Tydligtvis utesluter detta icke möjligheten, att äfven då en 
glesare bokvegetation förefunnits, t. ex. på den »skogbeväxta oppvallen». 
Straxt norr om kvarnen vid Sandvik utbredde sig vid denna tid å ömse 
sidor om stora vägen en närmare 6 hektar stor backe, hvilken betecknades 
såsom »hage med Ene och Boke». En plats invid stranden af Bolmen norr 
om Finnatorpet, hvilken af traditionen utpekas såsom förutvarande bokmark, 
betecknas på 1818 års karta som »ljungkullar på grusbotten». 
Ur Statens Skogsförsöksanstalts samlingar, Fot. förf. juli 1907. 
Fig- 9. Själfsådda, kraftigt tillväxande bokar och granar på mark täckt af ljung och 
enbuskar. Plats nära sydkanten af Flahult Mellangd:s "bokhult, Tannåkers s:n, Småland. 
Selbstgesäte, kräftig heranwachsende Buchen und Fichten auf Wachholderbedeckter Heide. Tannåker, 
Småland. 
Vid Hästhagen däremot, hvarest vägen går öfver sundet mot Bolmsö, 
fanns redan då bokskog i en 7 å 8 hektar stor beteshage. F. n. är boket 
på denna plats inskränkt till tre små dungar på tillsammans ungefär !/; hek- 
tar. En obetydlig ansats till beståndsbildning visar boken också vid väg- 
skälet nordost om kyrkan, där vägarna till Dannäs och Flahult löpa isär. 
Det råder intet tvifvel, att den tradition, som vill förlägga forna bok- 
skogar till Sunnerö och Skällandsö ägor till en del är riktig. Så t. ex. om- 
talar ALLVIN att till f. d. löjtnantsbostället Sunnerö hörde ett bokhult af flera 
