408 EDVARD WIBECK. 
tation. F. n. uppgifves bokskog finnas kvar dels i södra kohagen under 
Ö. Bökhult, dels på inägorna straxt söder om västra gården. 
Ett af socknens nuvarande största och troligen tillika ett af dess äldsta 
bokområden är Hyltebergs. På småkuperad rullstensmark dominerar boken 
här på ett flera hektar stort område väster om och tätt invid stora vägen. Till 
en del är boket tvinande och starkt degenereradt (fig. 10), hvilket icke hindrar, 
att beståndet vid sin norra gräns afgjordt vinner terräng mot här angränsande 
björkhagar. I själfva verket synas också befintliga kartor antyda, att det nu- 
varande hultet i förhållande till platsens gamla bokområde något förskjutits 
mot norr. Så upplyser visserligen en karta från år 1828, att större delen af 
det nuvarande boket, nämligen 6 hektar mellan Åbyggets inägor 1 söder och 
Linnebergs i norr, då som nu var »stenbunden betesmark beväxt med bok>, 
hvarjämte ett litet rent bokhult på 17!/, hektar låg närmast intill sistnämnda 
gårds inägor. Såsom framgår af en karta af år 1824, omfattande Hylteberg, 
Nickelsbo, Rotabo och Lassaberg, hade emellertid säteriet då öfver g9o hektar 
bokemark, sträckande sig från sydgränsen af nuvarande hultet ända ned till 
Kroksjön. En rest af detta sydligare boke kvarstår ännu mellan Åbygget 
och sjön. 
Äfven midtför Kroksjöns eller, såsom den på äldre kartor stundom kal- 
las, Fålasjöns södra del utbredde sig i början af 1800-talet ett betydande bok- 
område. Rotabo hade här 64 hektar, Lassaberg 8 samt Prästgården längst 
i söder omkring 47/, hektar bokskog. Arealuppgifterna för Rotabo och Lassa- 
berg äro från år 1824, för Prästgården från år 1816. Redan år 1822 be- 
gränsas de kyrkoherdebostället tillhöriga »sterila bokebackarne» och »boke- 
dalen» till 37/, hektar, resten var »hårdmark». Den bokskog, som nu finnes 
i behåll på denna plats, tillhör emellertid bostället. Enligt en år 1907 upp- 
rättad hushållningsplan uppgår den till 3,;,6 hektar ung och medelåldrig, föga 
sluten skog. 
Förutom vid Kroksjön ägde Rotabo ett bokhult på andra sidan mossen 
väster om gården. Här låg det s. k. »>Yarne hult», som år 1824 var 7"/, 
hektar stort, men nu synes vara helt borta. 
Ett gammalt, för länge sedan försvunnet bokområde måste också ha legat 
på åsen mellan Boda och Låckabäck. Åsen synes redan år 1814 ha varit 
bevuxen med barrskog, men kallades då ännu för »Bökåsen». Däremot hade 
Boda norrut på ägorna I å 2 hektar »bokebackar», hvilka synas direkt ha 
gränsat intill Ö. Bökhults förut omskrifna s. k. södra kohagshult. 
Äfven Låckabäck ägde en öfver 4 hektar stor bokemark, som låg längst 
1 söder på utägorna öster om den i sjön Fjällen utfallande bäcken och direkt 
angränsande Fjällandsnäs norra bokskogar. 
Ett bokhult uppgifves nu ligga på Dråsphults ägor sydöst om gården. 
Till Fjällandsnäs hörde år 1695 tvenne betydande bokskogar. Den ena 
af dessa utbredde sig väster om gårdarna mellan sjön och mossarna 1 norr 
och kunde vid infallande ollonår föda 20 svin. Dubbelt så många kunde 
den andra skogen mottaga, hvilken under namn af »Mörka-vägen» utbredde 
sig sydöst om en vik af sjön Fjällen, på en större kulle söder om Piggebo. 
I slutet på 1600-talet omgafs. denna bokskog af furumoar med ljung, endast 
mellan boket och sjön fanns »någre granar ibland med mossblandad vall». 
År 1723 var ollonskogen på Mörka-vägen så medtagen, att den då räckte 
»intet till egna svin 20 några tag-svin». Platsen är nu helt intagen af barr- 
