410 z EDVARD WIBECK. 
års karta kallas södra delen af detta område för »Åsarne». Graderingen an- 
tyder här bördig mark, men om skogens beskaffenhet lämnas ingen upplysning. 
Till Norra Hyltan (= Hyltena) hörde år 1818 två små, hvarandra an- 
gränsande dungar, »öÖöstra» och »västra bokhultet>, på tillsammans 2 hektar. 
Hulten lågo väster om gården och norr om Nejsjöns östra vik. En karta från 
år 1826 nämner intet om dessa bokbestånd; möjligt är ju, att de under mel- 
lantiden afverkats. 
Hemmanen mellan Yasjön och Unnen bildade förr Yås' skogslag, hvilket 
finnes beskrifvet i handlingar från åren 1826 och 1837. Förstnämnda år 
upptagas tre, ej obetydliga bokhult: ett på 57!/, hektar på en udde vid Yasjön 
på Bergs nuvarande ägor ej långt från länsgränsen, ett på c:a 10 hektar, bil- 
dande en långsträckt, mot norr vidgad ytfigur söder och öster om Yås samt 
ett på 7 hektar mellan Tykagård och Unnen. De af traditionen som gammal 
bokmark utpekade områdena närmast söder om Berg och Yås voro då betes- 
och »oppmarker» eller skogsmark utan angifven artsammansättning. Redan 
II år senare beskrifvas bokhulten på ett sätt, som antyder, att vissa för- 
ändringar inträdt. Hultet vid Yasjön var visserligen fortfarande af samma 
storlek, däremot var Yås' boke nu endast 77/, hektar stort samt koncentreradt 
till det gamla beståndets norra del, — samma plats, där gården än i dag har 
ett bokbestånd kvar. Trakten mellan Tykagård och Unnen slutligen angifves 
på 1837 års karta endast såsom beteshagen »hägnen».! F. n. finnes be- 
ståndsbildande bok på två ställen mellan Yasjön och Unnen: dels, såsom 
nämnts, å norra delen af den gamla bokmarken öster om Yås, dels utmed 
sjöstranden söder om Sjö. Det senare hultet synes vara en lokal nybildning 
i betesmarken något öster om 1826 års bokområde. 
Återstår nu endast det skoglag, som omfattade trakten söder om Yabergssjön 
och emellan denna sjö och Fjellen ned till vägen Unnaryd—Femsjö med gräns 
i öster mot Rangens afloppsbäck, i öster mot sockengränsen. Hit hörde hem- 
manen Östra och Västra Bohult, Rangelsnäs, Rangelsbo och Osberg, hvilka 
samtliga beskrifvas 1 skifteshandlingar af år 1815. Bokskog nämnes på 6 
olika platser och fördelades mellan gårdarna sålunda: Ö. Bohult fick ett drygt 
4'/, hektar stort hult vid sockengränsen sydväst om gården samt ett hult på 
nära 4 hektar rakt i öster, halfvägs mot Rangelsbo. Till V. Bohult lades ett 
4"/; hektar stort hult straxt norr om samma gård och till Rangelsnäs 2!/, 
hektar bokskog norr om Stora Skälsjön. Osberg slutligen fick en liten, något 
öfver 1 hektar stor bokdunge väster om gården, men hade därjämte mer än 
9 hektar »bokehagar» söder om densamma. Sannolikt är, att skoglaget ti- 
digare hade bokskog på ännu flera platser. Så godt som hela trakten mellan 
Bohult och sockengränsen i söder anses sålunda ha varit bokbeväxt. Namnet 
Svinsjön på den lilla tjärnen söder om Fjellen har troligen uppkommit på en 
tid, då svin gingo i ollonbet i dessa nejder. — Både vid Bohult och Osberg 
finnas bokbestånd kvar. Huruvida hultet vid Bohult utgör en rest utaf något 
af de gamla bestånden eller är en nybildning, kan ej uppgifvas; de båda nu- 
varande bestånden söder om Osberg ligga i de gamla bokehagarna. 
24. Femsjö socken. 
»Skog», säger ROGBERG på tal om denna socken, »felas här intet; på 
några få ställen finnes af Ek, men allestädes af Bok.> Förhandenvarande 
ISe anm. a std. 3071 
