-— SAFE cd «a 
q - 
BOKSKOGEN INOM ÖSTBO OCH VÄSTBO HÄRAD AF SMÅLAND. 411 
äldre kartmaterial visar, att Rogberg knappast öfverdrifvit. Ortsnamn, i hvars 
sammansättning ordet bok eller rättare böke ingår, finnas också här i relativt 
större mängd än i någon annan socken i häradet. 
Äldsta uppgiften om Femsjö bokhult fås af Duukers häradskarta, hvilken 
upptager -en »>Stoor Bokeskog»> med hufvudsaklig utbredning kring Stora och 
Lilla Hjortsjöarna från kyrkbyn, Vallshult och Dufhultsgårdarna i norr till 
Älmås i söder. År 1723 kallas skogen »Femsjöhult> och var för gårdarna 
Stora och Lilla Tranhult, Stenbol, Norra och Södra Bökeberg,! Vallshult, 
Stora och Lilla Dufhult samt Femsjö kyrkby gemensam ollonbetesmark »till 
egna svin, men inga tagsvin — —. Af >»pottaskebränne» kunde blott en 
ringa mängd påräknas. Redan år 1766 synes barrskogen dominerat på större 
delen af det gamla Femsjöhult, under det den kvarvarande bokskogen nu till det 
mesta tyckes vara anhopad i blandskogsbestånd, perifert belägna i förhållande till 
det gamla bokområdet. Sålunda ägde Norra och Södra Bökeberg respektive 
32 och 65 hektar >furu och gran samt bokskog» väster och nordväst om 
Vallshult, och i närheten af samma plats ägde Lilla Tranhult och Stensbol 
21, Stora Tranhult och Lilla Dufhult öfver 15 hektar »>bokskog samt större 
och mindre furu och gran». Områden af liknande beskaffenhet lågo söder 
om Vallshult, där samma gård ägde 67 hektar, och öster om Älmås och Lilla 
Hjortsjön, där Älmås, Stora Dufhult och Råhult hade respektive 32, 85 och 
9 hektar, allt blandskog af bok, furu och gran. Slutligen hade Östra och 
Västra Ekornahult norr om gårdarna utmed sjön 18 hektar mark med ek, 
bok jämte något furu och björk samt västerut 30 hektar furu och bok blan- 
dad med något grane och eke. I skifteshandlingarna stadgas, att »>oaktadt 
en slik delning, förhålles med ållon och fiske, som förut vanligt varit — —>. 
Förestående bilder från utmarken kompletteras i viss mån af en del inägo- 
kartor från början af 1800-talet. Dessa visa, att Vallshult hade ett bokhult 
på c:a I hektar i ängsmarken norr om gården, samt Älmås dels »bokebac- 
kar>, dels ett verkligt litet hult på inägorna mellan gården och sjön Femmen. 
På den i Södra Färgen utskjutande udden nordost om kyrkbyn fanns hultet 
>Hägnen>, ett rent bokbestånd på närmare 15 hektar. Ö. Ekornahult hade 
omkring år 1815 dels 3 å 4 skilda bokhult på tillsammans ungefär 4 hektar 
i ängen norr om gårdarna, dels i kohagen åt samma håll ett 2 hektar stort 
hult. Då gården detta år delades i tvenne lotter, stadgades, att ene lottinn- 
hafvaren skulle ha rätt att på den andres skift, hvarest nyssnämnda hult låg, 
årligen under 30 års tid taga en bok samt därjämte åtnjuta fritt ollonbete. 
Det skildrade områdets nuvarande bokhult, som alla ligga på gammal 
bokmark, äro följande. På udden i S. Färgen finnes ännu ett flera hektar 
stort, rent bokbestånd kvar. Skogen, som tillhör Prästgården och F. Skatte- 
gård, är af hög ålder, men marvuxen samt af ringa höjd och groflek. För- 
yngringen är i själfva hultet ingen, men ej obetydlig wid beståndets gräns 
mot gärdesmarken i söder. I den småkuperade terrängen öster om kyrkbyn 
mellan vägen och sjön finnas på Prestgårdens mark åtskilliga smärre grupper 
samt enstaka träd af bok, men inga verkliga bestånd. Ett rätt betydande 
hult finnes däremot under Vallshults ägor på en kulle mellan denna gård 
och sjön Femmen. En del äldre bok har ännu under de senaste åren afver- 
kats på stomhemmanet St. Dufhult, hvarest enligt en hushållningsplan af år 
1 Namnen N. och S. Bökeberg göra troligt, att bokskogen ännu tidigare haft stor ut- 
bredning längs norra krönet af den platå, där stora vägen nu går fram. 
