= SERNVYTIE ER 
. | 
| 
tl 
416 - EDVARD WIBECK. 
En liten del af Färgaryd socken med hemmanen Seglehult, Kull och 
Stubbhult ligger öster om Färgensjöarna och bildade förr ett skoglag till- 
sammans med det förut omskrifna Skubbhult i Femsjö. På den del, som 
nu -hör till Färgaryd, fanns år 1810 ett 4 hektar stort bokhult, beläget ett 
stycke nordost om Stubbhult. Mossen längst i norr vid gränshörnet mot 
Långaryd och Femsjö kallades »Svinmossen». Det nämnda bokhultet är nu 
borta, men vid sjöstranden norr om Stubbhult på mark, som år 1810 kallas 
»ängsbackar«, finns däremot ett litet ungbestånd af bok. 
Såväl traditionen som traktens naturförhållanden antyda, att västra stran- 
den af Stora Färgen med hemmanen Bexet, Ekenäs och Skoga förr varit 
rik på bok. År 1810 nämnes från södra delen af Ekenäs” ägor midt för 
Skoga två bokbestånd på respektive 3 och 2!/, hektar, hvarjämte det 10 
hektar stora »Hultet» norr om Skoga mellan vägen och sjön måhända var 
bok-, men troligare blandskog. Äfven dessa små bestånd, hvilka säkerligen 
blott voro rester af större bokområden, äro nu borta och granskogen allena- 
rådande på platsen. Namnet »hägnen» på udden nordost om Ekenäs gör 
troligt, att bokskog där funnits!, och i STYEFES förut omnämnda arbete 
Skandinavien under unionstiden omtalas, att en »attoswingeskogh» (= skog, 
som kunde föda 8 svin) låg under gården »Bexröt» (= Bexet). Uteslutet 
är dock icke, att ek till väsentlig del ingick i dessa ollonskogar. 
De flesta af Färgaryds nuvarande bokhult ligga 1 norra delen af sock- 
nen. Samlade på ett ganska litet område söder om Nissa-ån finnas här 
större eller mindre dungar vid Kalfhult, Janslund, Borrebo, Staffansbo, Hess- 
lehult och Nittebo samt dessutom norr om ån ett hult mellan Kambo och- 
Akralt. 
Till traktens skogshistorik må följande nämnas. År 1720 var den sam- 
fälliga utmarken till St. och L:a Hesslehult, Nittebo, Staffansbo, Borrebo, 
Jonsbo och Hylte beväxt med dels bokskog, dels något furu, al och enebus- 
kar, äfven fanns mycket utaf »stenig ljungmark». Bete beräknades å utmarken 
till ungboskap, får och hästar. Ollonskog fanns för skoglagets egna svin. 
St. Hesslehult tycks också haft rätt att mottaga 10 s. k. tagsvin, — om 
liknande rätt tillkom någon annan gård i skoglaget är obekant.  Pottaske- 
bränne fanns »något, dock af ringa värde». Hvar bokskogen låg framgår 
ej af kartan, och tyvärr äro också de landtmäterihandlingar, som år 1810 
upprättades öfver samma gårdar, i berörda afseende lika ofullständiga. Blott 
namnet »Svinåsen> — norr om Nittebo — samt torpet Bokelund gifva an- 
tydan om, hvar de forna hulten legat. På platsen för Nittebo nuvarande 
hult — >»Svinåsens» fortsättning mot Söder — angifver 1810 års karta alle- 
nast skog. Bättre besked gifva samtida handlingar öfver granngården i öster, 
Sonhult. Denna hade ett 23 hektar stort bokhult och »svinadrift», sträckande 
sig i Öster---väster på sydsluttningen mellan Janslund och Borrebo. Två af 
de nuvarande bokdungarna tyckas vara belägna i respektive östra och västra 
ändan af detta område. Om öfriga, nu befintliga bestånds förhistoria har 
intet kunnat utrönas. 
Bokskogen mellan Åkralt och Kambo finnes omnämnd år 1817 och 
uppgick då till 21/; hektar. Bredvid fanns en s. k. »hägne». Bokhultet 
tyckes sedan dess utbredt sig mot söder. F.n. består det mest af unga träd. 
I IESetanmi anstdrns Oe 
