432 : LITTERATUR. 
Jordmånslära. 
H. V. TIBERG. Från skogsförsöksfältet vid Långbanshyttan. I. Ben- 
mjöl och mesa i skogskulturens tjänst. Wermländska bergsmannaför- 
eningens annaler 1908. Filipstad 1909. Separat. 
Den outtröttligt verksamme värmländske skogs- och bergsmannen har 
här åter lämnat några meddelanden om sina gödslingsförsök af tall- och gran- 
plantor. Försöken gå ut på att söka draga upp duglig återväxt på sådan 
dålig mark, där man i vanliga fall får göra upprepade hjälpkulturer utan att 
ernå tillfredsställande resultat. 
Förf:s försök afse i synnerhet sådana kalkfattiga marker, som i Värmland 
lämna en årlig afkastning a 1,5 ned till o,r kbm. per har. Hans metod går 
ut på att genom användande af gödslingsämnen hjälpa plantan under de första, 
vanskliga åren. De jordförbättrings- eller gödslingsmedel, som förf. användt, 
voro på fastmarksjord: brunsten, Långbans afterkalk, mesa! från Gustafsfors, häsl- 
gödsel, ladugårdsgödsel, kompost, Iomasslagg, Ceres benmyjöl, storåkalk, alkärrsdy, 
stybbe och groft Aolörstiskt kalkgrus, på kärrjord afterkalk, tomasslagg och grus- 
betäckning af den kalkade k roder 
Gödslingsämnena användas på det sättet, att i hvarje försök en viss 
konstant kvantitet af det ämne som skulle pröfvas tillsattes den fylljord, som 
man använde i kulturgroparna. Fylljordens mängd var 4,5 liter per grop. 
Redogörelsen af resultaten omfattar hufvudsakligen användningen af Ceres 
benmjöl och esa vid sådder af tall och gran. Sådderna verkställdes hösten 
1907, och det är sålunda endast ett års erfarenheter, som ligga till grund 
för förf:s framställning (uppsatsen är daterad den 4 mars 1909.) Ceres ben- 
mjöl visade sig lämpligt för tall, mesa för gran. Under detta första år gaf 
en tillförsel af 800 kg. Ceres benmjöl per hektar intet resultat. Större kvanti 
teter voro däremot verksamma, och en tillförsel af 6,400 kg. per hektar lämnade 
ett lysande resultat. ”Tallplantorna på denna ruta hade ett synnerligen frodigt 
och yppigt utseende. Ceres benmjöl har också en mycket mångsidig samman- 
sättning. Det innehåller förutom stora mängder kalk och fosforsyra en be- 
tydande halt kväfve och en icke ringa kvantitet kali och magnesia. 6,400 kg. 
Ceres benmjöl per hektar är emellertid en mycket betydande mängd gödslings- 
ämnen. Ensamt inköpspriset härför (14 kr. per 100 kg. i Göteborg) skulle 
belöpa sig till 896 kr., och en sådan kulturkostnad kan man ju omöjligen 
ha råd till. Förf. anser emellertid, att man endast behöfver gödsla en 
kvadratdecimeter på hvarje såddruta., d. v. s. med 5,000 rutor per hekart 
50 kvadratmeter. Härtill åtgå 32 kg. och priset blir då per hektar skogs- 
mark mellan 4 och 5 kr. I praktiken skulle man använda benmjölet på så 
sätt, att en mindre kvantitet, t. ex. en tesked, benmjöl utströddes i hvarje 
såddgrop. För gran gaf 4 ton mesa per hektar ett mycket godt resultat. 
Högre och lägre kvantiteter visade sig mindre tillfredsställande. Mesa har 
olika sammansättning vid olika fabriker, analyserna visa, att kolsyrad kalk är 
hufvudbeståndsdelen, men att äfven kali, fosforsyra och magnesia kunna före- 
komma till ej obetydliga mängder. Förf. föreslår, att man gödslar med mesa 
på samma sätt som med benmjölet. Hvarje såddgrop får en liten kvantitet 
gödslingsämne. 
! Mesa är en kalkrik affallsprodukt, som erhålles vid sulfatfabrikerna, 
