SKARABORGS LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE, 
Skogsodling. 
Som af förestående tablå framgår har skogsvårdsstyrelsen af de an- 
slagna medlen användt mer än hälften eller kronor 12,604: 82 till skogs- 
odlingar, därvid fullföljande sitt program från föregående år. Styrelsen 
har nämligen såsom en bland sina viktigaste uppgifter förelagt sig att 
i skogbärande skick återförsätta alla af ålder kala skogsmarker inom 
länet, och har styrelsen gjort början med sådan kostnadsfri skogsodling 
i de skoglösa trakter, där största behofven för närvarande föreligga. Så- 
lunda har under de trenne gångna åren skogsodlats en del af de skog- 
lösa ljungbundna västgötabergen, där endast ett mycket magert skogs- 
bete under flera mansåldrar varit den enda afkastningen af marken, och 
ha under berättelseåret vårens skogsodlingsarbeten koncentrerats å Mösse- 
berg. Dessa skogskulturer utföras som nämndt kostnadsfritt, hvarvid 
vederbörande markägare förbinda sig att under 10 års tid freda den 
kultiverade marken mot bete eller annan skadegörelse. 
Enligt skogsvårdsstyrelsens beslut komma dylika kulturer att utfö- 
ras å de tusentals tunnland enskilde tillhöriga kalmarker, som uppstått 
å Hökensås, och hafva för detta ändamål under det gångna året vissa 
förberedande undersökningar företagits för åstadkommande af bästa möj- 
liga resultat. Erfarenheten af därstädes utförda äldre kulturer har näm- 
ligen ådagalagt, att marken i sitt nuvarande skick näppeligen är i be- 
sittning af någon högre alstringsförmåga. Man får sålunda på sina stäl- 
len se 60-åriga granar, som endast nått någon meters höjd på mark, 
där tallen vid samma ålder utväxer till en längd af 10—11 meter. På 
andra platser däremot uppnår icke ens skogen denna ålder utan dör 
bort vid 10—20 år. Detta har delvis tillskrifvits albildningar i marken, 
men är det äfven ett konstateradt faktum, att sådana bildningar på en 
del ställen icke äro orsak till skogens död. 
Huruvida denna skogsmarkens magra beskaffenhet har att söka sitt 
ursprung från den geologiska tidsperiod, då denna underbara bildning, 
som benämnes Hökensås, uppstod, eller om senare tiders ofta inträffade 
skogseldar härvidlag spelat största rollen, torde vara mycket ovisst, allt- 
nog, i det skick, marken för närvarande befinner sig, torde en skogskultur 
härstädes hafva lika litet ekonomiskt berättigande som på exempelvis 
oafdikade mossmarker. Skogsvårdsstyrelsen har därför såsom förbere- 
delse till en blifvande skogskultur här velat göra försök med markför- 
bättring, och har styrelsen på initiativ af sin ledamot friherre von Essen 
påbörjat analoga försök med dem, som utförts på en del platser i ut- 
landet, hvarvid såsom jordförbättringsmedel användts lupiner, genom 
hvilkas odling marken skulle såväl kemiskt som rent mekaniskt omvand- 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1909. Bilaga 1. 12 
I 
FAP ATS AR- SAN LAST HET PNL REPET I Tp UR DOSEN AD 
