b 
J 
VÄRMLANDS LÄNS LANDSTINGSOMRÅDE. 193 
I hvilken utsträckning fröträd lämnats och icke lämnats vid afverk- 
ningarna under vintern 1908—1909 framgår i någon mån af tablå IX. 
I denna tablå har sammanställts uppgifter om de olika arealer, som 
olika afverkningssätt intagit under nämnda vinter. Dessa uppgifter hafva 
erhållits företrädesvis genom länsskogvaktarna, men till icke oväsentliga 
delar från de större skogsägarna. En länsskogvaktaretjänst har varit 
vakant under större delen af vintern, och därför hafva uppgifter för 
några socknar inom detta länsskogvaktaredistrikt inhämtats genom skogs- 
vårdskommittéerna. Samtliga dessa afverkningsuppgifter synas vara ganska 
fullständiga. 
Af tablå IX framgår bland annat, 
att den summariska arealen kalhygge zaed fröträdsställning uppgått till 
3,028 hektar; 
att arealen kalhygge utan fröträd uppgått till 975 hektar samt 
att den areal, som öfvergåtts af så kallad dimensionsblädning till lägre 
dimensioner än 8 eng. tum vid brösthöjd utgjort 9,389 hektar. 
Icke ens 10 & eller i rundt tal 950 hektar af denna sistnämnda 
ytvidd torde emellertid vara att hänföra till sådan kalmark, hvarå sär- 
skilda åtgärder till återväxtens betryggande erfordras. Under senaste 
afverkningsåret uppkomna kalmarker, hvarå fröträd saknas, skulle sålunda 
kunna beräknas till (975 + 950 =) 1,925 hektar. Om vid jämförelse 
mellan denna ytvidd och förutnämnda hektar kalmark med nöjaktig frö- 
trädsställning hänsyn tages äfven därtill, att en ansenlig del af kal- 
marken utan fröträd varit bevuxen med ren granskog, eller annan skog, 
hvari tillräckligt antal till fröträd lämpliga träd saknats, så framgår, att 
nöjaktig fröträdsställning lämnats, där så varit möjligt, å den afgjordt 
större delen af de kalhuggna markerna. 
Skogsodlingsarbetenas betydelse uppskattas på ganska många håll, 
som framgår af bl. a. efterfrågan å skogsodlingsbidrag ur skogsvårds- 
kassan, och man torde vara berättigad tro, att större kalytor numera skogs- 
odlas, än som årligen uppstå vid afverkningarna. Jämföres i tablå VIII 
angifna summa kalmarker med de arealer, som årligen skogsodlas under 
tjänstepersonalens ledning (tablå I), framstår detta högst sannolikt, äfven 
om denna tablå (VIII) antages vara rätt ofullständig. Kalmarksarealen för 
1908 utan fröträd är nämligen enligt tablå VIII 787,5; hektar, och 1908 års 
skogsodling under tjänstepersonalens ledning, oafsedt hjälpkulturer, om- 
fattar enligt tablå I i rundt tal 1,100 hektar, och i medeltal har under 
åren 1906, 07 och 08 denna skogsodling uppgått till 1,731 hektar per 
ar. Således vill det synas, som om man skulle hafva kultiverat ungefär 
dubbelt så mycket som man kalhuggit. De kalmarker, som innehafvas 
af större skogsvårdande skogsägare, hvilka i allmänhet sörja för åter- 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1909. Bilaga 1. 13 
