R.ÖRELSEOK.GANERNA. 19 



bakre ändan ett mindre ben fur baktån, då en sådan finnes. Detta 

 länga mellanfotsben kallas i allmänhet fur tarsen. — e) Tårna 

 äro hos foglarna egentligen aldrig flera än 4; ty den femte tå, 

 som stundom förefinnes hos vissa hunsfoglar, kan blott anses som 

 en monstrositet. Stundom finnas hos en del vadare och sjöfoglar 

 samt hos några andra endast 3 tår, och den afrikanska strutsen 

 har blott 2. Hvad täledernas antal beträf- 

 far, så eger det intressanta förhallandet rum, 

 att baktän, eller den tå, som motsvarar tum- 

 men och stortån hos däggdjuren, har 2 leder, 

 då intån har 3, mellantån 4 och uttån 5. 

 Då fogeln endast har 3 tär, är det alltid tum- 

 men som saknas. 



Tärnas form, storlek och ufriga beskaf- 

 enhet äro hos olika fogelgrupper mycket olika, 

 och emedan dessa olikheter stå uti ett nära 

 samband icke blott med foglarnas öfriga baktänf— "^^ 

 kroppsbyggnad, utan äfven med deras lef- i^tln™'^"^"'*" ' " ** 

 nadssätt, så blifva de af en ganska stor 

 betydelse vid fogelklassens systematiska indelning. 



1. Man brukar skilja emellan följande slag af fötter hos fog 

 larna, nemlisren: 



A. Hos de flesta foglar räcker benens fjäderklädnad åtmin- 

 stone ända till hälleden, och baktän, som är tämligen 

 starkt utvecklad, sitter i samma höjd som de främre 

 tårna. Foglar med en sådan tåbildning äro företrädes- 

 vis hänvisade att uppehålla sig i träden. 



1) Ro f fötter, hvilka hafva 3 tår framåt och 1 bakåt, alla väp- 

 nade med starka, krökta och spetsiga klor. — Sådana fötter hafva 

 roffoglarna. 



2) Sittföttev, hvilka äfven hafva 3 tår framåt och 1 bakåt, 

 men alla mera spensliga och väpnade med svagare klor — Så- 

 dana fötter hafva de flesta småfoo-lar. 



Täledernas antal: a. 



