4 SENSATIONSORGANERNA. 



sätt danade kunna dessa fjädrar göra ett tillräckligt motstånd 

 mot luften då fogeln flyger. 



Fjädrarnas form och sammansättning är föröfrigt ganska 

 olika. Sådana tjädrar, som hafva en hård spole, styft skaft 

 och ett sammanhängande, mer eller mindre fast fan, har man 

 gifvit namn af kontur fjädrar. Ar deremot skaftet mycket smalt 

 och svagt samt fanstrålarna mjuka, lösa och utan hakar eller 

 hår i kanterna, så få fjädrarna namn af d^ni. Dylika dun 

 finnas vanligen bredvid hvarje konturfjäder, af hvilken de be- 

 täckas. Konturfjädrarna hafva för ändamål att skydda krop- 

 pen mot väder och vind, eller att verka mot luften med en 

 större yta; dunen deremot tjena blott till att bibehålla kropps- 

 värmen. Ännu ett slags fjädrar äro de s. k. tråd fjädrarna 

 eller fjäde.rborsten, hvilkas skaft äro mycket smala och böjliga, 

 och hvilkas fanstrålar antingen alldeles saknas, eller äro rudi- 

 mentära. I förra fallet få dessa tjädrar en stor likhet med 

 verkliga borst eller hår. Dylika borstfjädrar finnas ofta vid 

 mungiporna, synnerligen hos insektätande foglar, stundom äf- 

 ven på halsen eller på fötterna. 



Endast sällan, såsom t. ex. hos strutsarna och pingvi- 

 nerna, äro konturfjädrarna och de mellan dem sittande dunen 

 likformigt fördelade öfver hela kroppen. Vanligen äro de sam- 

 lade i grupper, eller så kallade fjäder fält, mellan hvilka be- 

 finna sig helt nakna eller endast af ett glest dun täckta yån- 

 qar, som döljas af de närsittande fjädrarna, men som dock 

 lätt kunna bemärkas, om dessa sednare föras ät sidan eller 

 borttagas. Fördelningen af dessa fjäderfält och gångar är 

 olika hos de särskilda fogelgrupperna; men för den systema- 

 tiska anordningen af mindre betydelse, än de olikheter som 

 förefinnas i ving- och stjertpennorna samt deras så kallade 

 täckfjädrar. Vi vilja här något närmare granska nämnde 

 fjädrar och redogöra för deras olika benämningar. Om man 

 utspänner en fogelvinge (fig. 2 och 3), så ser man, att de längsta 

 tjädrarna äro fastade i en rad längsutefter dess särskildta ben, 

 och att de mindre tjädrarna bilda flera rader, som mer eller 

 mindre täcka hvarandra och de större pennorna samt aftaga i 

 längd inåt vingen. Båda dessa slags fjädrar, vingpennorna och 



