SENSATIONSORGANERNA. 6 



körtel vanligen mera utvecklad, än hos andra foglar, och de- 

 ras fjäderklädnad är också, såsom bekant är, alldeles ogenom- 

 tränglig tor vattnet. 



Foglarnas hud är betäckt af tjädrar. Dock äro alltid de de- 

 lar af näbben, hvilkas öfverhud antagit en hornartad konsistens, 

 fötterna och någongång äfven ögontrakten, eller vissa andra 

 delar af hufvudet och halsen, nakna. Stundom är den främre 

 delen af näbben hornartad, hård och fast, da den bakre der- 

 emot, i hvilken näsborrarne äro belägna, är mjukare och åt- 

 skild genom en söm eller fals. Denna sednare del kallas då 

 '•a.r/i/ul, och visar sig isynnerhet tydligt hos rojfogkirna, der 

 den vanligen har annan färg än den främre hårda delen, som 

 hos dessa foglar fatt namn af nähhlmhi'. Flvad tTitterna be- 

 träffar så äro deras nakna delar alltid beklädda af sköldar 

 eller fjäll, och deras tår väpnade med klor*). 



2) Pa en fullständigt utbildad tjäder har man att skilja 

 emellan följande delar: a) Sfauniwh, som bestar af spolen, en 

 trind, härd, hornaktig del, som nedtill är ihålig och upptill fort- 

 sätter, beklädande den öfre ytan af stammens andra del eller 

 ■<kaftet. Detta sednare, som icke är ihåligt, utan fyldt med en 

 märgartad massa, är vanligen fyrkantigt och på undre sidan för- 

 sedt med en längsgående ränna samt har ofta framtill, i närheten 

 af spolen, ett annat mindre skaft, som fått namn af biskafr. 

 Detta saknas dock alltid hos de stora ving- och stjertpennorna. 

 — b) Fanet, som är fästadt på ömse sidor om skaftet, utgö- 

 res af långa, mer eller mindre tättsittande strålar eller skifvor, 

 hvilka antingen i båda kanterna, eller blott i den ena, äro be- 

 satta med små hår eller hakar, som sedermera åter i sin ord- 

 ning bära dylika mindre hår eller hakar. Genom dessa små 

 hakar gripa de intill hvarandra liggande strålarna så fast i 

 hvarandra, att fanet, isynnerhet hos ving- och stjertpennorna, 

 kommer att bilda en enda tät och bred skifva. På sådant 



*) Afveii ])å Av främre c.xlreinitetenKi fiiiiiiis lios vissn utlihuisk;! foiibir. t. ex. 

 ['tibniiifdfd och Parra, ett slflfi-s klor, soin man kallnt viiigsporrnr. Om 

 iiiibljciis ocli fötternas öfriga beskaffenhet skola \i liinu-re fram närmare 

 rcdoiiiira. 



