42 FORTPLANTNING OCH UTVECKLING. 



och antydningen till vattensäcken eller aninios, som sedermera 

 kommer att växa omkring fostret. Andra dagen visa sig öron- och 

 ögonblåsorna och under loppet af den tredje börja hjertat och kär- 

 len att bilda sig, så att det första kretsloppet redan då är fullt 

 utbildadt. Andedrägissäcken eller allantois bildar sig först sednare, 

 men kommer dock snart att omsluta fostret, hvars respiration. som 

 nu begynner, förmedlas genom de kärl, hvilka utvecklat sig på an- 

 dedrägtssäcken, och underhålles genom den luft, som intränger ge- 

 nom det porösa äggskalet. Fogelns lungor komma deremot aldrig 

 i verksamhet förrän skalet är brutet, ehuru de meräudels redan pii 

 femte dygnet börjat bilda sig. Under nionde dygnet tager ben- 

 bildningen sin början och under det fjortonde börja fjädrarna ati 

 framskjuta. På det "JLsta dygnet genombryter ungen skalet, och 

 detta sker med tillhjelp af en kägelformig, i spetsen af öfverkäken 

 fästad kalktagg, som sedermera helt och hållet försvinner. Detta 

 gäller hufvudsakligen för sädana foglar, hvilkas ägg rufvas i om- 

 kring 3 veckor eller 21 dagar. Hos andra foglar, såsom en mängd 

 sittfoglar, behöiVer ägget blott rufvas en kortare tid, vanligen om- 

 kring 14 dagar, ocli embryots utveckling försiggår följaktligen här 

 mycket hastigare. 



Sedan fogelungarna lemnat ägget, visa de trenne väsendt- 

 ligen olika förhållanden, och man skulle ätven, tillfölje häraf. 

 kunna indela hela tbgelklassen i trenne större hutVadafdelnin- 

 gar, nemligen: 



1) Sådana foglar, hvilkas ungar födas blinda och, med fa 

 undantag, nästan helt nakna eller blott beklädda af glesa fjun, 

 och som föröfrigt en längre eller kortare tid måste matas af 

 löräldrarna, livarvid de blott öppna näbben och lata stoppa 

 uti sig födan. Dessa foglar bygga vanligen mer eller mindre 

 konstiga bon och vårda sina ungar med mycken omsorg samt 

 mata dem stundom med ämnen, som de sedermera icke förtära. 

 Sålunda finner man t. ex. att mänga eljest fröätande foglar 

 mata sina ungar med insekter maskar o. s. v. — ■ Till denna 

 afdelning höra sittfoglarna. 



2) Sådana foglar, hvilkas ungar födas dunklädda och med 

 synförmåga. De matas äfven en tid af föräldrarna, innan de 

 sjelfva kunna förskaffa sig sitt uppehälle, men de öppna dervid 

 icke blott näbben, såsom de förra, utan gripa äfven sjelfmant 

 efter den erbjudna födan. Många foglar med en dylik lefnads- 

 vana bygga stora och platta bon, några deremot alls inga. — 



