ÖFRIGA LEFNADSVANOR M. M. 51 



4) Sträckfoglar kallar man hos oss sädana flyttfoglar, som 

 under häcktiden bebo de norra delarna af landet, och endast 

 under fiyttningstiderna, höst och vår, visa sig i de mellersta 

 och södra. — Det är hufvudsakligen åtskilliga simfoglar och 

 vadare som komma under denna benämning. 



Foglarnas rörelsesätt, då de förflytta sig från ett ställe 

 till ett annat, kunna indelas i (jång, figgt ocli sinuuvg. 



1) Gången, eller det rörelsesätt, hvarigenom foglarna förflytta 

 sig framåt på marken eller på fasta ytor, är mycket olika: 

 .skridande, hoppande, klättrande o. s. v. Hvad nu först skridan- 

 det beträffar, som är det vanligaste af dessa tre riirelsesätt, 

 och som sker sålunda, att en fot i sender framflyttas, så finner 

 man dervid många olikheter hos foglarna. Hos många sker 

 denna rörelse långsamt och otympligt, såsom t. ex. hos sim- 

 foglarna och de flesta rofibglarna; hos andra, t. ex. de stora, 

 högbenta vadarna: tranan, storken, hägern med flera, betänk- 

 samt och med en viss gravitetisk hållning; hos åter andra, t. 

 ex. hönsen, raskt och tillta2set. Vissa foglar, såsom höns- 

 foglarna, många vadare och några sittfoglar löpa på mar- 

 ken med stor färdighet, och somliga hafva dervid den egna va- 

 nan, att emellanåt midtunder loppet stanna, så att de derige- 

 nom liksom ryckvis komma att röra sig framåt; andra hafva 

 deremot en vacklande gång, så att de derunder vagga än åt 

 den ena, än åt den andra sidan, utan att komma särdeles fort 

 framåt, såsom t. ex. andfoglarna. Några foglar, t. ex. torn- 

 svalorna, kunna alldeles icke taga sig fram på marken. — 

 Hoppandet, som sker pä det sättet, att båda fötterna samti- 

 tidigt framflyttas, förekommer ofta hos sittfoglarna. — Klätt- 

 randet, liknar hoppandet, men sker på upprätta eller lutande 

 ytor och i de flesta fall uppåt. Hos de egentliga klätterfog- 

 larna, t. ex. hackspettarna, hafva tårna och stjerten blifvit sär- 

 deles ändamålsenligt afpassade för detta rörelsesätt. Af de 

 förra äro nemligen 2 riktade framåt och 2 bakåt, och hvad 

 den sednare eller stjerten angår, så är den försedd med styfva, 

 elastiska pennor, som tjena till att understödja kroppen. An- 

 dra foglar, hvilka äfven hafva förmågan att med lätthet klättra 

 upp och ned på trädens stammar, t. ex. nötväckan, hafva för 



