436 KOt^FOGLAK. 



hårda, hornartade delen af öfverkäken, som kröker sig i en 

 mer eller mindre lång, utöfver underkäken lodrätt nedlöpande 



Hiifviid af Dufhöken: a, vaxbuilou; — /;. näbbluikeii ; — c- </, näbbhakcirkehi ; — c. un- 

 derkäken — /". (ifvei-käkens undre kant. 



spets eller hake. Ora man betraktar denna hornartade del af 

 näbben ifrån sidan, så ser man att dess rygg {c d fig. 81) bil- 

 dar en kroklinie eller en del af en cirkel, hvars medelpunkt 

 faller olika, allteftersom denna kroklinie utgör en del af en 

 större eller mindre cirkel. Vi kalla denna kroklinie för nähh- 

 hakch-kel och skola längre fram visa hvilka vigtiga känne- 

 tecken man, vid dessa foglars särskiljande, kan hemta af den- 

 samma. Ofverkäkens undre kant är antingen jemn, såsom hos 

 ormvråken och gladan, eller svagt bågformig, såsom hos bivrå- 

 ken, eller bugtig, såsom hos de egentliga hökarna, eller försedd 

 med en tandformig flik, såsom hos falkarna. Näsborrarna äro 

 vanligen mer eller mindre ovala, eller, såsom hos falkarna, nä- 

 stan runda; sällan, såsom hos bivi-åken, långa och smala. — 

 Vingarna hafva hos alla roftoglar erhållit en särdeles stark ut- 

 veckling och äro derföre alltid ganska stora, men till sin bild- 

 ning något olika hos de särskilda slägtena. Sålunda äro t. ex. 

 underarmens ben korta och hafva ett jemförelsevis mindre an- 

 tal, kortare pennor hos falkarna, då dessa ben deremot hos 

 örnarna och gladorna äro längre och bevuxna med flera och 

 längre pennor. Hos de förra blifver derigenom hela vingen 



