ROFFOGLAR. 523 



sällan flyga utefter stränderna för att söka dylik föda. Hen- 

 nes läte utgöres af ett långdraget gällt hvisslande lii hi hiää 

 eller hliiää, som liknar ormvråkens ängsliga skrik. Hon låter 

 isynnerhet höra det under fortplantningstiden. 



Sitt bo bygger gladan högt upp i höga träd. Det är stort 

 och platt samt hopfogadt af ris och qvistar. Sjelfva balen är 

 bäddad af finare qvistar eller af mossa, grässtrån, ull o. s. v. 

 Stundom finner man deruti en hel mängd saker, som man minst 

 hade väntat att anträffa i ett fogelbo. Sålunda fann författa- 

 ren i ett gladbo icke endast större stycken af en pelströja, en 

 trasig strumpa, tyglappar o. s. v., utan äfven papperslappar, 

 delar af tidningar m. m. Aggen äro 2 — 4, hvitgråa eller svagt 

 grön- eller blåaktiga, glest beströdda med bruna fläckar och 

 fina streck. Stundom äro de ofläckade. De anträlfas vanligen 

 i slutet af April eller i början af Maj. 



I fångenskapen blifver gladan ganska tam. 



1. I södra och mellersta Europa ända upp till Östersjön 

 förekommer en annan glada, som vi vilja i korthet omnämna, ehuru 

 hon ännu ej blifvit anmärkt hos oss. Denna är. 



Bruna Gladan (Milvus äter Gmel.). Ofvan mörkbrun, med 

 hvitgrått och svartfläckigt hufvud och hals; inunder rödbrun, med 

 svarta spolstreck; stjerten mindre djupt klufven än hos vanliga 

 gladan. 



Denna glada öfverensstämmer ganska nära med den vanliga i 

 afseende på lefnadssättet; men hon lärer nästan uteslutande vistas 

 vid vatten och har ett gnäggande läte. 



Vråk-slägtet (Buteo Cuv.), 



Näbben är liten, föga stark, utåt hoptryckt; öfverkäken, 

 mer eller mindre långt nedlöpande utöfver spetsen af under- 

 käken, har den undre kanten jemn, utan någon tand eller 

 märkbar flik; mungiporna gå långt tillbaka under" ögat; näs- 

 borrarna aflånga. Trakten mellan ögonen och näbbroten be- 

 växt med fina borstfjädrar, som till en del skyla näsborrarna. 

 Vingarna stora och breda; l:sta handpennan kort, ungefär lika 

 med den 8:de; 4:de längst, eller 3:dje — 5:te nästan lika länga; 

 l:sta— 4:de uti inre fanet, 2:dra — 5:te i det yttre, inskurna 



