KOFFOGLAU. 559 



I fångenskapen blifver sparfusglan särdeles tam och ro- 

 ande. 



2: dra Gruppen: Nattugglor. Dessa igenkännas derpå, 

 att öronöppningen är försedd med ett rundadt lock 

 eller klaff, och att ansigtskretsen är fullständig och 

 går högt upp öfver ögat. Hufvudet stort, med yfvig 

 i;jäderklädnad. 



Hithörande ugglor se i allmänhet dåligt om dagen och 

 hälla sig derfoi'e vid denna tid af dygnet undangömda pa 

 mörka, dolda ställen. Om aftonen och natten äro de deremot 

 i verksamhet fcir att söka sin föda. Dock pläga de under 

 mycket mörka och mulna nätter samt då oväder inträffar hålla 

 sig stilla. Åtskilliga ugglor, hvilka vi för utseendet skull föra 

 hit, afvika dock fiån de öfriga deruti, att de äfven jaga om 

 dagen, utan att vara synnerligen besvärade af ljuset. 



a. Pduncm försedd med fjäderiofsar*]. Örat ]n>/(dvet högre 

 än skallen. Andra Jiandpenuan längst och inskuren 

 i det yttre fanet; den första föga kortare, inskuren 

 i det inre fanet närmare spetsen. 



5. Skogsufven eller Hornugglan (Strix Otus Linn.). 0/- 



can spräcklig af svart, brunt, rostgult ocli grått; inunder rost- 

 gul ined mörkbruna, läng ^gående fläckar ; stjerten, som. ej räcker 

 fram till de hoplagda vingarnes spets, har O' — (V bruna tvär- 

 hand; pannans fjädertofsar långa. — Längd omkring 14 tum; 

 vingbr. omkr, 3 fot. Honan större än hannen samt med lju- 

 sare färgteckning. 



Hela fjäderklädnaden på de öfre kroppsdelarna fint spräck- 

 lig af svart, brunt, rostgalt och grått eller hvitt; på de undre 

 kroppsdelarna åter af en blekt rostgul grundfärg, med svart- 

 bruna, längsgående fläckar på bröstet och sidorna. Under- 

 gumpen och benen ofläckade. Ansigtet gråaktigt, utom vid 

 ögats inre sida, der det är svart. Panntofsarna på midten 



*) Hos jordagglau äro dock dessa fjädertofsar lielt korta ocli synas kiinpjiast 

 till det yttre amiat än dä de uppresas. 



