586 DUFFOGLAR. 



norska kusten, nemligen Rennesö, Omö och Mosterö, beläj^na 

 1 a 2 mil norr om Stavanger. På dessa öar finnes hon i stor 

 mängd, vistas der hela året om och fortplantar sig i höga, 

 otillgängliga bergskrefvor. 



Klippdufvan är isynnerhet anmärkningsvärd derföre, att 

 hon utgör den egentliga urstaramen för 



Tamdufvcm (C. domestica), som är ett ibland våra äldsta 

 husdjur, hvars domesticering antages hafva skett långt före den 

 historiska tiden. Den ryktbare grekiske historieskrifvaren He- 

 RODOT, som lefde 480 f. Chr., berättar om dufvorna, att de 

 höllos såsom husdjur utaf forntidens äldsta folkslag. Likaledes 

 omtalar Aristoteles i sina skrifter, att dufvorna sedan gam- 

 malt varit upptagna såsom husdjur hos Grekarna; och Peinius, 

 som lefde för nära 2000 år sedan, berättar äfvenledes huru 

 som under hans tid flera personer funnos, hvilka med verklig 

 förkärlek egnade sig åt dufskötseln, och att sällsynta dufarter 

 till och med betaltes med ända till 100 denarer. — Dufvorna 

 räknas äfven nu för tiden till de vanliga husdjuren, och om de 

 icke hos oss äro så allmänt utbredda, som i andra länder, så 

 äro de likväl långt ifrån sällsynta. De äro tillika bland de 

 husdjur, som underhållrs hos alla folkslag, hvilka hafva fasta 

 boningsplatser, och de förekomma således i de mest olika kli- 

 mater. De äro i anseende till storlek, kroppsform och färg- 

 teckning af mycket omvexlande beskaffenhet; men det oaktadt 

 anser man dem likväl alla hafva ett gemensamt ursprung och, 

 såsom vi nyss omtalat, härstamma från den ännu i vildt till- 

 stånd lefvande klippdufvan. Tamdufvan är dock vanligen större 

 och starkare byggd än sin vilda stamförvandt, och utmärker 

 sig äfven framför henne genom praktfullare och skönare teck- 

 ningar. De förändringar i kroppsform, färger och teckning, 

 som klippdufvan genom sin domesticering undergått, är ett för- 

 hållande, hvilket, såsom vi veta, äfvenledes inträftat med de 

 flesta af våra öfriga husdjur. 



1. Ett märkvärdigt exempel, hurusom doraesticeringen kan 

 förändra en fogelarts yttre utseende, visar, förutom tamdufvan, äf- 

 ven kanariefogehi, hvilken fogelart först i medlet af 1500:talet öf- 

 vrefördes från sitt egentliga hemland Kanarieöarna till Europa. 



