18 



cent, de un verde palid, devine la maturitate un fruct cu 

 numeroase şi mici seminţe alungite cu învălişul subţire. 94.. 



Prin păduri mai mult sau mai puţin umbroase, pe coaste 

 în tufişuri, de preferinţă în terenuri calcaroase, în grupe spo- 

 radice. 



Câmpulung, judeţul Muscel, prin «Ograda-Bărăţiei», (Erb. 

 D. Br. şi Erb. Grec.) ; Predeal, judeţul Prahova, în pădure 

 spre frontieră la spatele vămii. (Erb. Grec.) ; Oneşti, judeţul 

 Bacău, prin pădure (Erb. Grec); Schitul-Durău, judeţul 

 Neamţu, pe coaste sub fagii din fâneţele de pe marginea pă- 

 durii, sporadic şi nu tocmai frecvent (Erb. Panţu) ; Bro- 

 şteni, judeţul Suceava, legit W. Knechtel (Erb. Grec.) ; Iaşi 

 la «Bepedea», judeţul Iaşi, prin pădure spre «Poieni», legit 

 Brunig (Erb. Panţu) şi pe dealuri în pădure la «Ciurea», 

 (Erb. Grec.) ; Pogan în judeţul Roman, pe coastă în pădurea 

 «Gădinţi», legit E. Metaxa (Erb. Panţu); în pădurea «Do- 

 brovăţu», judeţul Yasluiu (Erb. Grec). Maiu— Iunie. 



Area geografică : Europa medie şi nordică, în Peninsula Ibe- 

 rică, în Italia şi în Peninsula Balcanică rară (lipseşte în 

 regiunea mediteraneană totdeauna verde, în litoralul Dalma- 

 ţiei şi Muntenegrului, precum şi în Belgia şi Olanda); prin 

 ţerile din Caucas şi în Siberia. 



Planta dela Piatra Neamţu de pe Cernegura, indicată de 

 Grecescu în Suplement 1. c. n'am văzut-o din această loca- 

 litate în Erb. Grec 



Cypripedium Calceolus L. se mai citează către Vasluiu ; pe 

 lângă Iaşi la Santa, Scânteia, Voineşti, Luncani şi Horleşti, 

 comun. Cnf. Brândzâ, Prodr. fi. române 460. 



