21 



1619. In silvis Mold. sup. G. H. J. şi pag. 246. ad. No. 1789. 

 Ophrys Muscaria Scop. FI. Cam. ed. 2. II. (1772). 193. Ophrys 

 musciflora Scura-^^k. ^Epipaciis mijodes Schmidt., Arachnites mus- 

 ciflora Schmidt., Ophrys insectifera Karsch. — Tab. II. 



Tubercule mici lungăreţe (oblonge) sau globuloase, foarte 

 rar bilobate, cu rădăcini secundare filiforme. Tulpina erectă 

 de 15 — 35 cm. de înaltă, aproape cilindrică, subţirică, glabră, 

 verde-gălbuie, însoţită la bază de 2 — 5 foi apropiate, cea 

 superioară îmbrăţişează tulpina (amplexicaulă) şi este mult 

 îndepărtată de inflorescenţă. Foile de un verde albăstriu 

 (glauce), prin uscare devenind negrii, sunt oblong-lanceolate 

 sau oblonge, ascuţite sau puţin obtuse, nerviate şi puţin lu- 

 citoare. Florile, cari au aspectul unor muşte, sunt reunite 

 într'o inflorescenţă (spic) adesea laxă şi alungită, două până 

 mai mult de 20 de flori, de mărime mijlocie, dispuse cam 

 unilateral. Bracteele erbacee mai lungi decât ovarul, ba cele 

 inferioare sunt adesea mai lungi decât florile, elongat-lan- 

 ceolate, ascuţite sau obtusiuscule, la vârf puţin cuculat-în- 

 gustate, nerviate. Ovarul linear, alungit, aproape în 3 muchi 

 (trigon). Foliolele perigonului întinse (patente), cele externe 

 oblong-ovale, puţin concave, obtuse, deschis-verzi, adesea 

 verzi-gălbui, trinerviate cu nervura mediană mai proeminentă, 

 marginile lor recurbate, cele laterale spre vârf puţin îngu- 

 state, cea mediană cuneată la bază şi la vârf în formă de 

 cornet (cuculată) ; cele laterale interne mult mai scurte decât 

 cele externe, erecto-patule, lineare la bază cuneate, roşietice 

 sau brun-purpurii, pe suprafaţa internă scurt catifelat (ve- 

 lutin) păroase, apărând aproape filiforme din cauza margi- 

 nilor laterale recurbate. Labeliil oblong, trilobat (trifid), mai 

 lung — până de 2 ori mai lung — decât foliolele externe ale 

 perigonului, îndreptat înainte, atârnă în jos, este aproape plan, 

 închis brun -purpuriu, scurt catifelat (velutin) păros ; iar 

 deasupra bazei^ la mijloc în locul unde se divide labelul are 

 o pată bine mărginită, aproape patrunghiulară, glabră albă- 

 striu- cenuşie sau alburiu-plumburie. Lobii laterali ai labelului 

 îngust-lanceolaţi, aproape lineari, spre vârf îngustaţi, obtuşi, 

 patenţi şi palid-violet-purpurii ; lobul median mult mai mare, 

 adesea eliptic sau aproape obcordat şi fără apendicul, cam 



