39 



7.(3). X Orchis Gennarii. Rchb. fil. Icon. fl. germ. et helv. 

 XIII. pag. 172. t. 168. (DXX). fig. I. Freyn în Oester. Botan. 

 Zeitschrift XXVII. Jahrgang (1877) pag. 52. Nyman, Consp. 692. 

 Suppl. 291. Camus, Monographie des Orchidees de France 52. 

 CoEREvoN, Les Orchidees rustiques 153. Richter, PI. Eur. I. 272. 

 Kraexzlix, Orchidacearum genera et species I. 118. Camus, 

 Monographie des Orchidees de TEurope, de rAfrique septen- 

 trionale, etc. 205. PI. 14. fig. 382—385. Rouy, Fl. Franc. XIII. 

 157. Panţu, L'Asplenium germanicum et L'Orchis Gennarii 

 en Roumanie, Extrait. BiiUetin de la sect. scient. de LAcade- 

 mie Roumaine II (1914). Xo. 9 page. 289. Orchis papilionacea 

 X picta Frein. Fl. Siid-Istrien Verh. Zoolog. Botan. Gesel. Wien 

 XXVII. (1877). 434. Max Schulze, Die Orchidaceen Deutsch- 

 lands, etc. 2. şi Heimische Orchideen in «Mitteilungen des 

 Thiir. Rotan. Vereins ; Xeue Folge Heft XIX. (1904). 102. Orchis 

 papilionaceus X pictus apud Ascherson u. Graebner, Syn. d. 

 mitteleurop. Fl. III. 692. Orchis Morio X papilionacea al mai 

 multor autori şi a lui Timbal-Lagr. apud Gren. Godr. Fl. Franc. 

 III. 285. Orchis picta X rubra Freyn în Oester. Rotan. Zeitschrift 

 XXVII. (1877). pag. 52. Tab. VIL 



Tubercule ovoide, aproape globuloase şi subsesile. Tulpina 

 de 10 — 30 cm. de înaltă este cilindrică, spre vârf de o co- 

 loare ce bate în violet. Foile linear-lanceolate de un verde 

 închis, cele inferioare obtuse sunt întinse, cele superioare 

 sunt ascuţite, lung invaginante şi spre vârf adesea de o co- 

 loare roşcată. Florile mari 4 — 8, dispuse într'o inflorescenţă 

 scurtă şi laxă. Rracteele aproape de aceeaş lungime cu ova- 

 rul, ati 3 — 5 nervure rigide, dintre cari numai nervura me- 

 diană merge până la vârf (mai rar toate). Ovarul este ase- 

 menea ovarului de O. papilionacea, însă adesea mult mai 

 curbat. Florile (fără ovar) de 1 — 1.4 cm. lungime. Foliolele 

 laterale ale perigonului sunt paralel îndreptate înainte, ele 

 sunt roşii-purpurii şi cu nervurele mai închise, rar la bază 

 nervurele sunt verzi. Labelul, mai lung decât foliolele peri- 

 gonului, este lat-reniform sau oboval, la bază cuneiform, 

 înainte roliindat, denticulat sau şi foarte scurt trilobat, plan- 

 întins, închis-purpuriu sau mai rar deschis-purpuriu, cu ner- 

 vure (vine) mai închise, adesea şi cu puncte închis-violete. 



