44 



districtul Iaşi pe şesul Jijiei şi al Prutului. Cnf. Brândză, Prodr. 

 fi. rom. 453. 



p. albiflora Panţu. — fîoribiis bracteisqiie albis — bracteele, 

 pintenul şi foliolele perigonului albe, iar tabelul deschis-verde. 

 HangLi, în judeţul Neamţu la Răpciune, pe «Boişte», prin fâneţe 

 împreună cu forma tipică, rară. La «Schitul-Durău » am aflat 

 prin fâneţele din poieni şi indivizi cu florile alb-rozee, adică 

 forme de trecere dela forma tipică spre p. albiflora. 



var. fragrans Boiss. Voyage en Esp. II. (184.")). 593. Gren. 

 GoDR. FI. Franc. III. 287. Max Schulzh, Die Orchidaceen Deut- 

 schlds. etc. 5. Boiss. fl. orient. V, 61. Ascherson u. Graebner. 

 Syn. d. mitteleurop. Fl. III. G71. Hegi, Illustr. Fl. von Mittel- 

 Europa II. 340. Correvon, Les Orchidees rustiques 139. Orchis 

 coriopbora L. b. fragrans Poll. apud Richter, PI. Eur. I. 268. 

 Orchis fragrans Poll. Elem. bot. II. (1811). 155. apud Halâcsy, 

 Conspect. Fl. graec. III. 168. Rchb. Icon. fl. germ. et helv. 

 XIII, tab. 14. (CCCLXVI). Camus, Monographie des Orchidees 

 de France 34. şi Rouy, Fl. Franc. XIII. 133. (ca rassă dela Or- 

 chis coriophora L.). Camus, Monographie des Orchidees de 

 L'Europe, de L'Afrique septentrionale etc. 136. PI. 16. fig. 456 — 

 461. (ca subspecie dela Orchis coriophora L. Orchis Polliniana 

 Spreng. Pugillus II. (1815). 78. Orchis coriophora L. var. a. 

 Poliniana Sprexg. apud Kraenzlin, Orchidacearum genera et 

 species I. 123. Orchis coriophora L. var. b. Polliniana Poll. 

 Fl. Veron. III. (1824). 3. apud Rchb. Icon. fl. germ. et helv. 

 XIII. pag. 21. Orchis coriophora L. var. odorala Ten. după 

 Rchb. 1. c. Orchis cassidea M. Bieb. Flora Taur. — Cauc. III. 

 (1819). 600. 



Diferă de forma tipică prin : portul mai delicat, coloarea 

 mai deschisă, bracteele relativ mai lungi şi mai membranoase, 

 florile au adesea un plăcut miros de Vanilie şi de mig- 

 dale amari. Casca acuminată, deoarece foliolele perigonului 

 sunt adesea mai lungi şi mai mult acuminate. Labelul la 

 margine mai mult denticulat sau crenat. Lobul median al 

 lal)elului adesea de 2 ori mai lung decât lobii laterali, puţin 

 acuminat. Pintenul de lungimea tabelului sau mai lung decât 

 labelul. — Vârciorova, judeţul Mehedinţi, la Iloviţa spre «Va- 

 lea-Cerovăţului» pe marginea pădurii prin poieni, abundent, 

 adesea împreună cu forma tipică, pe «Yalea-Bahnei» şi pe 



