63 



ţită şi mai mult sau mai puţin apropiată de inflorescenţă. 

 Inflorescenţa este an spic la începui scurl- piramidal, apoi a- 

 proape globulos (sabglobulosj, mai la urmă scurt-cilindric, 

 foarte indesuit (dens) cu numeroase flori mici, puţin miro- 

 sitoare, de o coloare deschis-purpurie sau rozee. foarte rar 

 cu flori de tot albe. Bracteele puţin membranoase, egal de 

 lungi sau mai lungi decât ovarul, deschis-verzi, spre margini 

 violet sau purpuriu colorate, sunt oblong-lanceolate, acu- 

 minate, uninerviate sau cele inferioare trinerviate. Ovarul 

 sesil, linear-oblong. spre vârf îngustat şi adesea numai puţin 

 răsucit este de un verde deschis. Foliolele perigonului libere. 

 la inceput conivente în formă de cască, mai târziu campa- 

 nulat-patente : cele externe oval-lanceolate şi prelungite in- 

 tr'un vârf lăţit obtus (spatulat) : cele laterale interne sunt 

 oval-lanceolate. acuminate şi puţin mai scurte decât cele 

 externe. Labelul îndreptat înainte sau erecto-patul (ascen- 

 dent), este îngust, la vârf foarte puţin lăţit, trilobat sau trifid. 

 deschis violet sau lila, spre bază mai deschis colorat şi mai 

 inchis punctat; lobii laterali destul de mici, rombici sau a- 

 proape triangulari şi la vârf mai adesea trunchiaţi : lobul 

 median este mai mare. oblong. trunchiat sau emarginat şi 

 câteodată prevăzut la mijloc (in ştirbătură) cu un mic vârf. 

 foarte rar este ascuţit sau scurt acuminat. Pintenul subţire 

 (delicat) este conic, aproape cilindric, puţin curbat, îndreptat 

 în jos şi la vârf puţin obtus, cam de ^i^ până la ^ ^ din lun- 

 gimea ovarului, de o coloare deschis-roz-violetă. Ginostemiul 

 foarte scurt, este obtus. alb. Antera obtusă este alb-gălbuie 

 şi cu lojele paralele, despărţite printr'un mic rostru. Poliniile, 

 foarte palid-galbene, au caudiculele scurte. Retinaculele li- 

 neare, nude sunt alburii. Fovea stigmatică este cordiformă : 

 staminodiile papiloase. Oj.. 



Prin livezile umede dela munte, pe marginea pădurilor, 

 în rărişuri şi poieni, mai adesea cresc social şi uneori se 

 ridică din regiunea montană până sus în păşunile alpine. 



Târgujiu în judeţul Gorj, pe dealul <Ciocârlăului (Erb. 

 Grec); pe Valea-Lotrului sus la Voineasa şi Vidra 

 în judeţul Vâlcea, prin livezi montane (Erb. Grec»; pe mun- 

 tele «Suru în judeţul Argeş prin livezi montane ( Erb. 

 Grec.) ; Româneşti pe vale şi pe Muscelul Topliţei in judeţul 



