66 



rozee, alburii sau chiar de tot albe, mai adesea însă de o 

 coloare frumos roşu-rozee, fără miros sau cu un slab miros 

 de soc. Bracteele lanceolate ascuţite până lung-acuminate, 

 aproape inembranoase, uninerviate sau trinerviate, mai tot- 

 deauna purpuriu-violete, cele inferioare egal de lungi sau 

 puţin mai lungi decât ovarul. Ovarul este sesil, răsucit, ci- 

 lindric curbat şi mai adesea violet-purpuriu. Foliolele peri- 

 gonuhii sunt libere şi lung-acuminate : cele externe oval-lan- 

 ceolate, lung-acuminate şi terminate printr'un vârf fin, de 

 obiceiu trinerviate, patente în urmă adesea resfrânte la vârf, 

 toate 3 cam de aceeaş lungime, dar mai lungi decât tabelul 

 şi cu mult mai lungi decât cele laterale interne ovale ascu- 

 ţite, neevident trinerviate, puţin concave şi cari nu sunt 

 conivente cu cea mediană externă. Labelul trilobat, îndreptat 

 înainte şi în jos este puţin convex, adesea mai lung decât 

 lat şi de obiceiu mai deschis colorat decât celelalte foliole ale 

 perigonului, adecă de un frumos roz viu, la bază alb sau 

 verzuiu, uneori şi gălbuiu, prevăzut spre partea mediană mai 

 totdeauna cu puţine pete sau linii mai închis purpurii, la 

 bază velutin papilat. Lobul median al tabelului este la vârf 

 trunchiat şi adesea cu 5 — 6 mm. mai lung decât lobii laterali 

 romboidali, trunchiaţi, obtusiusculi sau subacuţi, adesea mai 

 laţi sau mai înguşti, toţi pe margine fin-crenaţi sau eros- 

 denticulaţi, cel median uneori emarginat sau tridentat la vârf. 

 Pintenul cilindric descliis-purpuriu este gros, umflat, obtus 

 şi puţin atenuat la vârf, ascendent sau orizontal-patent şi cam 

 de lungimea ovarului. Ginostemiul scurt este obtus şi apiculat. 

 Antera violet-roşietică cu poliniile de un verde-închis ; iar 

 caudiculele şi retinaculele sunt alburii. Fovea stigmatică lat- 

 obreniformă ; staminodiile multigiboase. %. 



Prin rărişuri, poieni şi pe marginea pădurilor, în livezile 

 şi păşunile dela munte, adesea social, de preferinţă în tere- 

 nuri calcaroase, se ridică uneori din regiunea montană până 

 sus în regiunea subalpină, până în regiunea lui Pinus Pu- 

 milio. 



Vârciorova în judeţul Mehedinţi, pe «Dealul-Mare» la «Du- 

 hovna» prin poieni, rărişuri şi pe marginea pădurii, frec- 

 vent, şi pe «Valea-Slătinicului » pe coaste în pădure prin ră- 

 rişuri, adesea (Erb. Panţu) ; Vârciorova pe «Cracul-Ciocane» 



