68 



Gren. Godr. fi. Franc. III. 293. Neilr. FI. von Nieder- 

 Oesterreich 189. Hallier, FI. von Deutschld. IV. 121. t. 335. 

 FiEK, FI. von Schlesien 430. Boiss. fi. orient V. 68. Beck, FI. von 

 Nieder-Osterreich 203. Sagorski u. Schneider, FI. d. Centralkar- 

 pathen II. 473. Camus, Monographie des Orchidees de France 

 41. Correvon, Les Orchidees rustiques 151. Max Schulze, Die 

 Orchidaceen Deutschlds, etc. 14, Kraenzlin, Orchidacearum 

 genera et species I. 138. Muller-Krănzlin, Abbild. der Orchid. 

 23. Krause în Lutz, Sturms FI. von Deutschld. IV. 34. As- 

 CHERSON u. Graebner, Sjn. d. mitteleurop. FI. III. 704. Coste,. 

 FI. Franc. III. 401. Hegi, lUustr. FI. von Mittel-Europa. II 

 348. T. 73. fig. 1. Camus, Monographie des Orchidees de l'Eu- 

 rope, de l'Afrique septentrionale, etc. 161. PI. 18. fig. 546 — 

 548. Garcke, 111. FI. von Deutschld. 218. Rouy, FI. Franc. 

 XIII. 143. Nyman, Consp. 693. Suppl. 292. Pfitzer, Orchidaceae 

 în Engler-Prantl, Die nat. Pflanzenfamilien II. Teii. 6. Aht. 

 88. Heuff. Enum. pi. in Banatu Temesiensi sponte cresc. 166. 

 SiMONKAi, Enum. FI. Transs. 499. Richter, Pi. Eur. I. 269. 

 Velenovsky, fi. Bulg. 525. Supplementum I. 259. Halâcsy, 

 Conspect. FI. graec. III. 171. Fritsch, Neue Beitrăge zur Flora 

 der Balkanhalbinsel insbesonders Serbiens, etc. I. 174. Gre- 

 CEscu, Conspect. FI. României 543 şi Suplement 154. Orchis 

 sulfurea Sims. în Bot. Mag. LII. (1825). t. 2569. — Tab. XVI. 



Tubercule mari, ovale sau oblonge, rar globuloase cu ră- 

 dăcini secundare destul de groase. Tulpina de 20—40 cm. de 

 înaltă, cilindrică sau puţin anguloasă, glabră, de un verde 

 deschis, prevăzută la bază cu foi scuamiforme scurte, ascu- 

 ţite şi nerviate, iar în partea superioară fără foi. Foile late 

 oblonge sau oblong-obovale spre bază puţin îngustate, deasu- 

 pra mijlocului mai late, obtusiuscule, adesea mucronulate,. 

 cărnoase, de un frumos verde deschis, pe ambele feţe, cu 

 deosebire pe cea inferioară lucitoare, nepătate, slab nerviate^ 

 cea dintâi superioară este aproape alipită de tulpină şi o îm- 

 brăţişează prin vagina sa scurtă. Inflorescenţa este un spic 

 oval, aproape cilindric, cu flori mărişoare, dens sau mai lax 

 dispuse, plecate (nutante), aproape totdeauna palid-galbene şi 

 mai cu samă seara şi în timpul nopţii neplăcut mirositoare. 

 Bracteele egal de lungi sau mai lungi decât ovarul, linear- 



