74 



puţin anguloasă, de un verde deschis spre vârf adesea spă- 

 lăcit purpurie, până sus foliată, la bază cu foi reduse la va- 

 gine strâns-alipite şi ascuţite, dintre cari cele superioare sunt 

 câteodată elongate şi laxe, nu strâns alipite de tulpină. Foile 

 de regulă în număr de 5 sau 6, rar numai 4, uneori 7 şi 

 câteodată pe lângă acestea încă câte una sau două foi supe- 

 rioare bracteiforme, sunt rigide erecte şi dispuse aproape pa- 

 ralel cil tulpina sau adesea mai ])atente şi numai în partea 

 inferioară mai apropiate de tulpină, elongat lanceolate până 

 lat-lanceolate, adesea destul de late, dela bază începând în- 

 gustate, la vârf ascuţite şi aproape cuciilat-constrânse, lung şi 

 lax-invaginante, canaliculate, destul de groase, de un verde 

 deschis şi de regulă nemaculale, adesea cu nervurele puţin 

 proeminente. Foaia cea dintâi superioară sau ambele foi su- 

 perioare sunt sesile şi adesea trec cu vârful lor peste baza 

 inflorescenţei, ba uneori trec chiar şi peste inflorescenţă. Foaia 

 cea din urmă inferioară este totdeauna mai mică (şi de regulă 

 şi mai îngustă) decât cele două foi cari stau deasupra ei, ade- 

 sea şi a patra şi câteodată chiar şi a cincea foaie de jos este 

 încă tot mai mare decât cea inferioară. Amândouă foile 

 sau chiar şi cele 3 cari stau peste cea inferioară sunt de 

 obiceiu aproape egal de lungi. Foaia cea inferioară este 

 numai excepţional cea mai lată, mai adesea ea este însă 

 abia în al 4-lea rând mai lată. Inflorescenţa la început oblongă, 

 mai târziu cilindrică şi adesea foarte elongată, obtusă este de 

 obiceiu un spic dens şi multiflor. Florile mici sunt mai adesea 

 carnee sau persicine sau şi deschis-purpurii. Bracteele sunt 

 mai lungi decât florile, cele superioare sunt adesea numai 

 cam de lungimea florilor, dar totdeauna mai lungi decât 

 bobocii, din care cauză spicul înainte de completa înflorire 

 apare comos; ele sunt lanceolate, ca şi foile mai înguste sau 

 mai late, ascuţite până lung-acuminate, mai mult sau mai 

 puţin evident trinerviate şi reticulat-venoase, erbacee, verzi sau 

 adesea (şi anume spre margini) bătând în roşietic sau brun- 

 roşietic, la plantele cu florile deschis-purpurii sunt complet 

 brun-roşu colorate ; mai cu samă cele inferioare adesea sunt 

 la vârf curbate în lăuntru. Ovarul sesil, aproape cilindric este 

 răsucit, verde şi adesea mai mult sau mai puţin roşietic. 

 Foliolele perigonului sunt libere şi deschis purpurii, mai rar 



