75 



închis-purpurii, puţin carnee : cele externe oval-lanceolate, 

 mai rar lanceolate, ascuţite sau obtusiuscule. trinerviate, pe 

 ici colea nervurele legate între ele prin vine transversale, 

 uneori şi cu mai multe sau mai puţine pete şi dungi mai 

 închise, cele laterale mai întâiu erecto-patule apoi răsfrânte (re- 

 flecte), cea mediană de obiceiu puţin mai scurtă : cele laterale 

 interne mai scurte decât cele externe, late la bază oblong- 

 lanceolate, ascuţite sau obtusiuscule, câteodată foarte obtuse, 

 mai adesea neevident trinerviate sau binerviate. de regulă 

 acoperite de cea mediană externă şi împreună cu aceasta 

 aproape casciform (galeiform) conivente sau acoperindu-se 

 cu vârfurile lor. Labelul plan sau numai puţin convex, mai 

 adesea rombic-oblong şi aproape nedivizat, pe margine nere- 

 gulat-denliculat, mai totdeauna egal de lung sau ceva mai 

 lung decât lat, de obiceiu deschis persicin sau palid purpuriu- 

 roşietic şi cu un desemn mai închis, neregulat şi adesea punctat, 

 iar Ia bază prevăzut cu papile foarte fine. La formele cu la- 

 belul mai mult sau mai puţin evident trilobat, lobii laterali 

 sunt aproape rombici sau rotunziţi, la margine puţin dinţaţi, 

 mai rar întregi, rar mai adânc incişi : lobul median mai în- 

 gust decât lobii laterali, este oval. mai mult sau mai puţin 

 eiongat, foarte rar linguiform, obtus. mai rar acutiuscul şi 

 de recfulă întrec[ la marmne. Pintenul, totdeauna mai scurt de- 

 cât ovarul, este cilindric (puţin conic) adecă cilindro-conic, 

 la vârf obtus şi uneori emarginat, oblic îndreptat în jos, drept 

 sau uşor curbat şi mai adesea alb-roşietic. Ginostemiul este 

 scurt şi apiculat. Antera este purpurie sau roşie-gălbuie. Po- 

 liniile verzi-all)ăstrii cu caudiculele lor deschis-galbene. iar 

 retinaculele sunt slab deschis-violet nuanţate. Fovea stigma- 

 tică este aproape patrunghiulară. Di- 



Prin livezi umede, pe locurile mlăştinoase sau băltoase din 

 lunci, prin fâneţele de pe marginea pădurilor şi în poieni pe 

 locuri umede, adesea social, destul de frecvent. 



Boteni în judeţul Muscel (Erb. Vlâd ): Muscelul Topliţei 

 în judeţul Muscel, prin livezi, legit I. Xaxu (Erb. D. Br) ; 

 Vulcana în judeţul Dâmboviţa, prin fâneţe în locuri umede 

 (Erb. Grec): Periş în judeţul Ilfov, pe locuri umede spre 

 Cocioc legit Em. C. Teodorescu (Erb. Paxţu) ; şi în lunca 

 Cocioc (Erb. Grec.) ; Buftea, judeţul Ilfov, în lunca Colenti- 



