86 



Orchis solida Moench. Meth. (1794). 713. Orchis mixta S\v. 

 (1800). Orchis Bonanniana si Orchis Gervasiana Tod. (1842). — 

 Tab. XXÎ. 



Tubercule comprimate, profund palmate, mai adesea cu 

 3 — 4 diviziuni divaricate, la plante mai slăbuţe uneori numai 

 cu 2 diviziuni, cu rădăcini secundare filiforme destul de groase. 

 Tulpina de 20 — 60 cm. de înaltă, ori şi mai înaltă, plină în 

 lăuntru (solidă) sau numai la plantele viguroase adesea puţin 

 fistuloasă, cilindrică, spre partea superioară puţin anguloasă, 

 dreaptă, erectă sau şi mai mult sau mai puţin flexuoas&,. 

 glabră, verde-gălbue, iar sub inflorescenţă este adesea roşie- 

 tică, până peste mijloc (uneori aproape până la inflorescenţă) 

 cu foi, iar la bază prevăzută cu foi vaginiforme ascuţite, 

 dintre cari cea superioară este de regulă elongată şi lax 

 dispusă. Foi de obiceiu numeroase, cam 6 până la 10, mai rai 

 numai 4 sau 5, îndepărtate una de alta, erect-paienie (cele 

 inferioare adesea mai îndepărtat-patente), la vârf plane, pe 

 partea superioară de un verde închis, uneori cenuşiu-al- 

 băstriu-brumate şi mai adesea cu numeroase pete închis pur- 

 puriu-brune sau negricioase, adesea confluente, rar fără pete 

 (nemaculate); iar pe partea inferioară albăstriu-verzi şi lu- 

 citoare ; cele inferioare şi mijlocii inuaginante, îngustate la 

 bază şi lăţite spre partea anterioară, cea inferioară sau am- 

 bele inferioare sunt de obiceiu aproape oblong-obovale şi 

 la vârf obtuse sau ovale, cele următoare lanceolate mai în- 

 guste, lung-acuminate (uneori şi a treia foaie de jos este încă 

 destul de lată), cele superioare sesile, mult mai mici şi mai 

 înguste, bracteiforme şi pe nesimţite acuminate ; — a doua 

 sau a treia foaie de jos este de obiceiu cea mai mare, cele 

 cari urmează spre inflorescenţă sunt din ce în ce mai mici 

 Inflorescenţa un spic la început conic, apoi (adesea foarte în- 

 gust — ) cilindric sau oblong-oval, obtus, mai adesea cu flori 

 numeroase şi dens dispuse, de obiceiu mai mult sau mai puţin 

 deschis-violete, mai rar roz, alburii, albe sau şi purpuriu 

 colorate, abia mirositoare. Bracteele mai adesea cam de aceeaş 

 lungime cu florile, câteodată mai scurte, sau adeseori cele 

 din partea inferioară a inflorescenţei sunt mai lungi decât 

 florile, — aceste inferioare uneori sunt foarte elongate fo- 



