98 



Consp. 694. Suppl. 292. Pfitzer, Orchidaceae în Engler-Prantl, 

 Die nat. Pflanzenfamilien II. Teii 6. Aht. 90. Procopianu-Pro- 

 copovici, Beitrag zur Kenntniss der Orchidaceen der Buko- 

 wina (192). 8. Richter, PI. Eur. I. 277. Velexovsky. FI. Bulg. 

 529 şi Supplementum I. 260. Fritsch, Neue Beitrăge zur Flora 

 •der Balkanhalbinsel insbesonders Serbiens I, 181. Kanitz, 

 Plantas. Romaniae hucusque cognitas 118. No. 1613. Dobr. freq. 

 tis. In pratis Mold. sup. G. HI. Mont. Muscelului (Poalele Sturu- 

 lui) Br. 74 şi pag. 246. No. 1783. Brândză, Prodr. fi. române 455. 

 şi Flora Dobrogei 402. Grecescu, Conspect. FI. României 547 şi 

 Suplement 156. Paxţu, Contribuţiuni nouă la FI. Ceahlăului 39. 

 Anacamptis pyramidalis L. sub Orchide Boiss. fi. orient. V. 

 57. SiMoxKAi, Enum FI. Transs. 501. Halăcsy, Conspect. FI. 

 graec. 111. 161. Panţu, Contrib. FI. Bucegilor 6. Orchis pyra- 

 midalis L. Sp. pi. ed. 1. (1753). 940 şi ed. 2. (1763). 1332. Krause 

 în LuTz, Sturms FI. von Deutschid! IV. 39. fig. 10. Coste, FI. 

 Franc. III. 403. Orchis hicornis Gilib. (1792)., Orchis condensata 

 Desf. (1800). Acer as pyramidalis Rchb, Icon. 11. germ. et helv. 

 XIII. pag. 6. t. 9 (CCCLXl). Gren. Godr. FI. Franc. III. 283.— 

 Vulg. Bujor. — Tab. XXIII. 



Tubercule întregi, aproape globuloase (subglobuloase) cu 

 puţine rădăcini secundare filiforme. Tulpina subţire, delicată, 

 puţin flexuoasă, cam de 25 — 50 cm. de înaltă, la vârf puţin 

 anguloasă, însoţită la bază de 2 — 3 foi reduse la vagină, ])rune, 

 trunchiate sau acuminate. Foile linear-lanceolate, câte odată 

 şi mai late, longitudinal-nerviate, deschis-verzi ; cele in- 

 ferioare apropiate, mari, invaginante îmbrăţişează tulpina, 

 cele mijlocii mai mici sunt îndepărtate unele de altele, cele 

 superioare sunt mici bracteiforme şi aproape sesile. Inflo- 

 rescenţa este un spic dens, multiflor, la început scurt-conic 

 {scurt pyramidal), mai târziu elongat, oval până aproape ci- 

 lindric. Bracteele linear-lanceolate, ascuţite, de lungimea o- 

 varului sau ceva mai lungi decât ovarul, mai adesea uni- 

 nerviate, mai rar trinerviate, verzui sau spre vârf puţin spă- 

 lăcit violete. Ovarul aproape sesil, linear, răsucit, verde şi 

 spălăcit violet. Florile mici, carnee până aproape purpurii, 

 foarte rar de tot albe, sunt plăcut mirositoare. Foliolele pe- 

 xigonului sunt libere, căci nici chiar la bază nu sunt con- 



