115 



Tescenţa foarte densă (îndesuită). la incepul scuri conică, as- 

 <:ulUă, mai târziu glohuloasâ sau. oual-globuloasă, rar puţin 

 elongată. cu numeroase flori mici, mai adesea negrii-purpurii, 

 mai rar rozee. foarte rar albe, sau de tot galbene, cu un pu- 

 ternic şi plăcut miros de Vanilie. Bracteele îngust-lanceo- 

 late, acuminate. mai adesea spre vârf negricios-purpurii. cu 

 :2 nervure purpurii pe marginea lor dens-papilată. sunt de 

 lungimea florilor sau ceva mai lungi decât florile, numai cele 

 superioare sunt mai scurte decât florile. Ovarul sesil. oval- 

 oblong. aproape trigonal. nerăsucit, de un verde deschis, pe 

 muchi mai adesea spălăcit-purpuriu. Foliolele perigonului 

 sunt libere, ascuţite, uninerviate, stelat-divaricate : cele ex- 

 terne lanceolate. spre vârf îngustate, acutiuscule, de 5 — 8 

 mm. de lungi şi cam de 2 mm. de late. cea mediană une- 

 ori ceva mai scurtă decât cele laterale. Foliolele laterale in- 

 terne ale perigonului. îngust-lanceolate, sunt de lungimea ce- 

 lor externe, rar puţin mai scurte, totdeauna insă numai pe 

 Jumătate aşa de late ca cele externe. Labelul îndreptat in sus 

 (din cauză că ovarul nu este răsucit), cam de lungimea ce- 

 lorlalte foliole ale perigonului. de 4 — 5 mm de lat, trian- 

 gular. acuminat, cu vârful lung şi drept, la bază subit în- 

 gustat, aproape plan şi numai puţin concav. întreg la mar- 

 gine, sau puţin crenat spre partea superioară, nedivizat sau 

 rar cu 2 lobi laterali foarte scurţi, dentiformi, la bază ca- 

 naliculat în formă de sghiab, mai mult sau mai puţin în- 

 chis purpuriu (rozeu sau alb), cu mici şi slabe nervure fla- 

 beliform dispuse. Pintenul scurt ^ 4 până la ^ 3 din lungimea 

 ovarului este sacciform umflat la vârf şi optus, de o coloare 

 rozee. purpurie sau alburie. Ginostemîul scurt, obtus-conic. 

 -apropiat de labei. Antera oblongă. erectă, purpurie, cu lojele 

 paralele contigue. Poliniile «massele polinice > sunt mari. 

 galbene-verzui cu caudiculele alungite alburii. Retinaculele 

 distincte, alburii, aproape nude, nu sunt închise într'o bur- 

 siculă. Fovea stigmatică este aproape invers reniformă (o- 

 breniformă). %. 



Prin păşunile pietroase din regiunea alpină, coborindu-se 

 uneori şi în văi. de pjeferinţă pe calcar. 



Pe muntele «Mocirliu» în judeţul Mehedinţi, prin păşuni 

 -alpine (Erb. Grec. ); în munţii Bucegi pe -Furnica , legit 



