117 



de groase. Tulpina erectă de 10—25 cm. de înaltă, puţin an- 

 guloasă din cauză că foile sunt decurente prin marginile şi 

 nervurele lor, în partea inferioară prevăzută cu foi reduse 

 la vagine (vaginiforme) membranoase şi ascuţite. Foile in- 

 ferioare bazilare sunt lineare, acutiuscule sau obtusiuscule, 

 ■canaliculate, de un verde plăcut (viu) pe partea superioară, 

 pe cea inferioară mai palide (deschise) sunt groscioare, glabre 

 şi numai pe margine fin papilos-ciliate, de 3— 7 cm. de lungi 

 şi de 3.5 — 5.5 mm. de late, mai mult sau mai puţin patente, 

 cele superioare caulinare mai mici, treptat îngustându-se sunt 

 acuminate, erecte şi spre vârf adesea roşietice. Inflorescenţa 

 este ovală (elipsoidicâ) sau alungită felongatâj, devenind sub- 

 cilindrică, in timpul fructifîcaţiei încă şi mai elongatâ, foarte 

 densă şi multifloră. Florile rozee, mici, numeroase şi plăcut 

 mirositoare (ca Vanilia). Bracteele, asemenea cu foile cau- 

 linare cele superioare, sunt verzi, spre vârf mai adesea 

 roşietice sau până la bază de coloare ce bate în roşietic, cam 

 de lungimea florilor, sunt binerviate (cu 2 nervure) şi pe 

 margine dens papiloase. Ovarul oval-oblong este sesil, neră- 

 sucit, de un verde deschis, bătând uneori puţin în roşietic. 

 Foliolele perigonului sunt libere, stelat-patente, lanceolate, as- 

 cuţite, de k — 6 mm. de lungi şi cam de 2 mm. de laie^ spre 

 bază alburii, spre vârf mai închis rozee, toate de aceeaş lă- 

 ţime, cele laterale interne adesea puţin mai scurte decât cele 

 externe. Labelul cam de lungimea celorlalte foliole ale peri- 

 gonului este de 4 — 5 mm. de lat, îndreptat în sus, oval acu- 

 minato puţin concav, spre bază puţin îngustat şi cutat-con- 

 tractat, nedivizat, uneori uşor lobat-crenat sau cu 2 lobi la- 

 terali foarte scurţi, de aceeaş coloare cu celelalte foliole ale 

 perigonului şi cu nervure llabelat-divergente. Pintenul este 

 scurt, cam Vs din lungimea ovarului, la vârf umflat şi ob- 

 tus. Ginostemiul este scurt şi obtus-conic. Antera oblongă, 

 erectă este roşie. Poliniile sunt mari, galbene-verzui ; iar cau- 

 diculele şi retinaculele sunt alburii. Fovea stigmatică este 

 cam invers-reniformă (obreniformă). %. 



Prin poienile şi păşunile pietroase din regiunea alpină, 

 adesea în mici grupe sporadice. 



Pe muntele «Piatra-Craiului» în judeţul Muscel, prin pă- 

 .şuni alpine (Erb. D. Br.) ; Bucegi pe «Furnica», în păşuni 



