118 



alpine (Erb. Grec.) ; Bucegi pe «Vârful-cu-Dor>, în păşuni 

 alpine (Erb. Vlăd.) ; Bucegi «Piatra- Arsă», în păşuni alpine, 

 adesea, legit A. S. R. Principele Carol (Erb. Panţu) ; Bucegi 

 pe «Jepii-Mici», prin păşuni alpine, abundent (Erb. Panţu) ;, 

 Bucegi la «Obârşia-Ialoniiţei», aproape de săritoare (cascadă) 

 în păşuni alpine, legit Sim. St. Radian (Erb. Vlăd.) ; Bu- 

 cegi spre «Omu», prin păşuni alpine (Erb. D. Br.); Cea- 

 hlău în judeţul Neamţu, prin păşunile pietroase din regiunea 

 alpină, adesea (Erb. D. Br. şi Erb. Panţu). Maiu — Iulie; în- 

 floreşte cam cu 1 — 2 săptămâni mai înainte decât specia 

 precedentă fN. nigraj. 



Area geografică : Numai în Alpii orientali, începând din 

 Tirol şi în Carpaţii sudici din Transilvania. 



Nigriiella rubra Wettst. considerată şi astăzi de unii bo- 

 tanişti numai ca o varietate a speciei Nigriiella nigra Rchb. 

 a fost şi la noi, ca şi în alte părţi, confundată, probabil cu 

 varietăţile cu flori mai deschise ale congenerei sale. In urma 

 studiului aprofundat al lui Wettstein, vestitul profesor dela 

 Viena, care a stabilit adevărata valoare sistematică a aces- 

 tei plante, trebue să considerăm pe Nigriiella rubra ca spe- 

 cie bună. 



