121 



ornithis Rich. (1817). Satyrium conopseum Wahlbg. (1824 — 

 1826). Gymnadenia iranssilvanica Schur. Enum. pi. Transs. 

 644. — Vulg. Ură. — Tab. XXVIII. 



Tubercule destul de groase, comprimate, bilobate, cu lobii 

 palmatipartiţi, mai adesea cu 3 — 4 diviziuni dactiliforme, 

 scurte şi cu rădăcini secundare filiforme, scurte şi groscioare. 

 Tulpina delicată este rigidă erectă, mai adesea de 25 — 50 

 cm. de înaltă, ori şi mai înaltă, cilindrică, rar puţin optus 

 anguloasă, de o coloare verde-gălbuiu deschisă, prevăzută la 

 bază cu una sau două foi reduse la vagine (vaginiforme) 

 membranoase, brune, la vârf acutiuscule şi strâns alipite. 

 Foile de un verde-albăstriu (glaucescente), nepătate, erecto- 

 patule, cele inferioare apropiate câte 3—5, invaginante la 

 bază, îngust-lanceolate sau linear-lanceolate, la vârf uneori 

 puţin contractate, nerviate, pe partea superioară canaliculate, 

 pe partea inferioară carenate, pe margine prin papile au deve- 

 nit adesea foarte fin serrat-denticulate; cele din urmă inferioare 

 obtusiuscule, cele dintâi superioare mici, aproape bracteiforme. 

 Inflorescenţa este un spic cilindric mai mult sau mai puţin 

 elongat, multiflor, dens sau destul de lax, cu flori nume- 

 roase destul de mici, de o coloare ce variază dela deschis- 

 purpurie până la violet-purpurie, ele mai pot fi roşii-carnee, 

 uneori de tot albe, puţin plecate în jos, răspândesc, mai cu 

 samă seara, un miros plăcut (după unii autori mirosul n'ar 

 fi tocmai plăcut). Bracteele oval-lanceolate, lung-acuminate, 

 verzi, pe margini mai adesea colorate în violet, sunt triner- 

 viate şi cam de lungimea ovarului sau şi ceva mai lungi 

 -decât ovarul, uneori mai lungi chiar şi decât florile (fără 

 pinten). Ovarul elongat este aproape cilindric, sesil şi foarte 

 răsucit, verde sau şi spălăcit-violet. Foliolele perigonului 

 sunt libere, cele laterale externe ovale optuse, mai rar a- 

 cutiuscule şi patente ; cele laterale interne mai late şi puţin 

 mai scurte, câteodată ascuţite, la marginea inferioară an- 

 |(uloase şi împreună cu cea mediană externă (care uneori 

 -este şi ea puţin patentă) sunt conivente într'o cască foarte 

 obtusă. Labelul cuneiform la bază este lăţit, adesea mai lat 

 decât lung, ceva mai lung decât celelalte foliole ale perigo- 

 nului, trilobat, cu lobii mai adesea ovali, obtuşi, plani, de 



