138 



filiform, spre vârf este clauiform îngroşat şi dela mijloc puţin 

 comprimat, cam Vj^ ori până mai mult de 2 ori mai lung 

 decât ovarul, este aproape orizontal patent sau puţin aplecat 

 în jos, adesea uşor curbat în formă de S, de obiceiu deschis- 

 galben-verzuiu şi la vârf verde. Ginostemiul lat, trunchiat este 

 de o coloare deschis-verde. Antera cu lojele îndepărtate, la 

 vârf apropiate, la bază divergente, mai adesea arcuat curbate^ 

 rar aproape drepte, separate printr'un conectiv lat şi în partea 

 superioară emarginat, din care cauză fovea stigmatică cu mar- 

 ginea îngustă este mai mare şi numai puţin goală, aproape 

 în formă de semilună. Poliniile (massele polinice) sunt de un 

 galben deschis sau verzui, cu caudiculele lungi şi albe. Re- 

 tinaculele rotunde, plane, galbene, cu un prolongiment fili- 

 form. Staminodiile mari, obtuse, verucoase, albe sau cenu- 

 şiu-alburii. %. 



Prin păduri umbroase, în poieni şi rărişuri în livezi pe 

 marginea pădurilor, de preferinţă în terenuri uscate, calca- 

 roase, mai rară decât specia precedentă, uneori împreună. 



Vârciorova în judeţul Mehedinţi, pe Dealul-Mare» la «Du- 

 hovna» pe marginea pădurii, împreună cu specia precedentă 

 (Erb. Panţu); Golotreni în judeţul Vâlcea, pe muntele Foar- 

 fecă» (Erb. Vlăd.) ; Boteni în judeţul Muscel, împreună cu 

 specia precedentă (Erb. Vlăd.); Târgovişte la «Teiş> în ju- 

 deţul Dâmboviţa, prin zăvoiul de pe marginea lalomiţei, lângă 

 infirmerie, împreună cu congenera sa (Erb. Panţu) ; Văcăreşti 

 în judeţul Dâmboviţa (Erb. D. Br.) ; Mănăstirea Ţigăneşti în 

 judeţul Ilfov, prin pădurea < Ţigăneşti >, frecventă (Erb. Panţu); 

 Ghermăneşti în judeţul Ilfov, prin pădurea < Ghermăneşti- 

 Bărboşi>, legit Sim. Şt. Radian (Erb. Vlăd.); Mănăstirea Pa- 

 sărea în judeţul Ilfov, în pădurea «Pasărea» şi în pădurea 

 Pustnicu», abundentă (Erb. Panţu) ; Mănăstirea Cernica lângă 

 Bucureşti în judeţul Ilfov, în pădurea «Cernica», abundentă 

 Erb. Panţu); Ciocăneşti în judeţul Ilfov, prin pădurea «Po- 

 peasca», legit Sl\l Şt. Radian (Erb. Vlăd.) ; Ciorogârla în 

 judeţul Ilfov, prin pădurea «Cotroceanca» (Erb. Panţu) ; Că- 

 lugăreni, Crucea-de-piatră în judeţul Vlaşca, prin pădurea 

 «Crucea-de-piatră» (Erb. Panţu) ; Telega în judeţul Prahova, 

 pe muntele Măceş» prin pădure (Erb. D. Br.); Slănic în 

 judeţul Bacău prin pădure, împreună cu specia precedentă 



