164 



Pedunculul fructului este cam de 4 mm. de lung şi adesea 

 prevăzut cu câţiva perişori scurţi singuratici. %. 



Prin păduri umbroase şi umede, în tufişuri, solitară sau 

 în mici grupe sporadice, adesea. 



Baia-de- Aramă în judeţul Mehedinţi, prin pădure de fagi 

 (Erb. Grec. sub Epipactis rubiginosa Gaud.) ; Mănăstirea 

 Tismana în judeţul Gorj, pe «Dealul-Cioclovina» prin pă- 

 dure spre Schitul-Cioclovina», legit Sim. Şt. Radian (Erb. 

 Panţu); Boteni în judeţul Muscel, pe «Valea-Aninişului» în 

 pădure, împreună cu Epipactis laiifolia All (Erb. Vlâd.) ; 

 Mănăstirea Ţigăneşti, în judeţul Ilfov, prin pădurea «Ciol- 

 pani) şi în pădurea «Ţigăneşti», adesea (Erb. Panţu) ; Mă- 

 năstirea Căldăruşani, în judeţul Ilfov, prin pădurea «Caldă- 

 ruşani», frecvent (Erb. Panţu) ; Chitila, în judeţul Ilfov, prin 

 pădure, frecvent (Erb. Panţu) ; Ciorogărla, în judeţul Ilfov, 

 prin pădurea «Cotroceanca», adesea (Erb. Panţu); Malul- 

 Spart, în judeţul Ilfov, prin pădurea «Căscioreanca» (Erb. 

 Panţu) ; Comana, în judeţul Vlaşca, prin pădure pe deal, 

 drumul spre «Valea-lui-Balotă» (Erb. Grhc. sub Epipactis 

 rubiginosa) ; Sinaia, în judeţul Prahova, prin pădure spre 

 «Poiana-Stănii > şi la «Vănturiş», prin pădure (Erb. Panţu) ; 

 la «Strunga», în judeţul Dămboviţa, prin pădure (Erb. D. 

 Br.) ; Piatra în judeţul Neamţu, pe locuri umede în pă- 

 dure (Erb. Grec. sub Epipactis laţi folia) ; Petricani în ju- 

 deţul Neamţu, prin pădure, legit Dr. Marcel-Brândză (Erb. 

 Grec. sub Epipactis laiifolia) ; Pleşul-Magherniţei în judeţul 

 Neamţu, prin pădure (Erb. D. Br.) ; Mănăstirea Agapia în 

 judeţul Neamţu, pe «Valea-Agapiei > în sus (Erb. Panţu) ; Si- 

 minicea, în judeţul Botoşani, prin pădure (Erb. Vlâd.) ; Iaşi,, 

 în judeţul Iaşi, prin pădurea dela «Repedea», adesea (Erb. 

 Panţu). Iulie— Septembrie. 



Area geografică : Europa medie răspândită ; Englitera ; 

 Franţa ; Rusia. 



Monografistul Max Schulze are dreptate când spune des- 

 pre această curioasă şi viguroasă plantă, că din cauza colorii 

 mai mult sau mai puţin violetă a mai tuturor părţilor sale^ 

 din cauza bracteelor mari şi a foilor relativ mici, spre toamnă^ 

 când înfloreşte această Orchidaceae, are în pădurea întune- 

 coasă un aspect de fantomă. 



