166 



152. Epipactis longiţolia Rchb. fil. în Rchb, Icon. fi. germ. et 

 helv. XIII. t. 131. (CCCCLXXXIII). Cymbidium palustre Sw. 

 (1799). — Tab. XL. 



Rizomiil aproape cilindric, emite stoloni (stolonifer), este- 

 adesea orizontal repent, cu lungi rădăcini secundare fili- 

 forme. Tulpina mai adesea de 30 — 50 cm. de înaltă, uneori 

 şi mai înaltă, este erectă, puţin anguloasă, de obiceiu până 

 peste mijloc foliată, spre partea superioară scurt pubes- 

 cent-păroasă, în partea inferioară mai adesea glabră, mai 

 rar foarte împrăştiat scurt-păroasă, prevăzută la bază cu 

 foi reduse la vagine (vaginiforme) ascuţite sau obtusius- 

 cule, câteodată retezate (trunchiate), strâns alipite, mai ade- 

 sea deschis-violet-purpurii. Foile erecto-patule, mai lungi 

 decât internodiile (interfoliile) sau numai cea dintâi superioară 

 mai scurtă, cenuşiu-verzi, glabre, nelucitoare (mat), pe faţa 

 superioară longitudinal-canaliculate, pe cea inferioară cu 

 nervure carenat proeminente ; cele inferioare oval-oblonge 

 sau oblong-lanceolate, adesea obtuse, cele mijlocii oblong- 

 lanceolate, ascuţite, ca şi cele inferioare cu vagina scurtă 

 îmbrăţişează tulpina (amplexicaule), cele superioare, lanceo- 

 late, lung-acuminate, aproape sesile, sunt adesea mici şi brac- 

 teiforme. Inflorescenţa înainte de înflorire nutantă (plecată 

 în jos) este laxă, adesea elongată cu 8 — 15 flori, aproape 

 unilateral dispuse. Bracteele lanceolate sau oval-lanceolate, 

 acuminate, multinerviate, cele inferioare egale sau numai 

 puţin mai lungi decât florile, cele superioare mai scurte sau 

 adesea toate mai scurte decât florile, cele dintâi superioare 

 totdeauna mai scurte decât ovarul. Florile mărişoare sunt 

 aplecate în jos şi nu au miros. Ovarul elongat-fusiform, hexa- 

 gonal (cu 6 muchi), nerăsucit, la început curbat, pe nesim- 

 ţite îngustat într'un peduncul răsucit, adesea roşietic, egal de 

 lung sau mai lung decât ovarul şi ca şi acesta scurt-pu- 

 bescent-păros. Foliolele perigonului sunt lijjere, puţin con- 

 cave; cele externe oval-lanceolate, obtusiuscule sau ascuţite, 

 la început campanulat-conivente şi apoi mai patente, pe din 

 afară puţin scurt pubescent-păroase, multinerviate cu ner- 

 vura mediană carenat proeminentă, de o coloare spălăcită 

 roşietic-cenuşie sau verzuiu-cenuşie, pe din lăuntru alb-ver- 



