167 



zuie sau deschis carnee şi roşietic nuanţată, cele laterale 

 mai lungi decât cea mediană: foliolele laterale interne ale 

 perigonului mai scurte decât cele externe, oblong-ovale, ob- 

 tuse, glabre, mai adesea cu 5 nervure sunt pe din afară 

 albe, la bază roşietice iar pe din lăuntru (la interior) de tot 

 albe. Labelul biarticulat este cam de lungimea foliolelor la- 

 terale externe ale perigonului ; articolul posterior fhypochilulj 

 este membranos, concav şi nectarifer numai pe linia mediană 

 îngroşată, alb cu vine deschis-purpurii, la bază cu puncte 

 portocaliu-roşii, prevăzut la partea anterioară cu 2 lobi scurt- 

 triangulari, obtuşi şi proeminenţi ; articolul anterior al tabe- 

 lului fepichilul) este separat de articolul posterior printr'o 

 inciziune adâncă şi astfel unit cu el încât articolul anterior 

 este mobil şi se poate uşor rupe, el este aproape plan rotun- 

 zii, la vârf mai adesea obtus, uneori puţin emarginat, pe 

 margine fm-undulat-crenat, spre bază prevăzut cu 2 lame 

 longitudinale giboase, înainte galben colorate, încolo curat 

 albe sau fin rozeu striate. Ginostemiul destul de scurt, la 

 bază îngustat, la vârf lăţit, este verde-gălbuiu şi aşezat faţă 

 cu ovarul sub un unghiu foarte obtus. Antera aproape cor- 

 diformă (subcordiformă), ovală sau rotundă este gălbue. Pc- 

 liniile (massele polinice) sunt deschis-galbene şi câte 4 la un 

 retinacul. Fovea stigmatică este aproape ovală. Fructul mare 

 este oblong, spre bază puţin îngustat şi atârnă în jos. %. 



Prin fâneţe umede mlăştinoase, pe marginea lacurilor, mai 

 rar în locuri uscate, prin rărişuri şi poieni umede, adesea 

 social. 



Găuşani în judeţul Argeş, prin fâneţe umede, abundent 

 (Erb. Panţu) ; Mânăstirea Căldăruşani în judeţul Ilfov, pe 

 marginea lacului Căldăruşani» şi pe insulele plutitoare, 

 adesea (Erb. Panţu); Predeal în judeţul Prahova, pe locuri 

 mlăştinoase în «Valea-Râşnoavei» (Erb. Grec.) ; Slănic în ju- 

 deţul Bacău, prin mlaştini, legit D-r Marcel BrAndză (Erb. 

 Grec); Piatra în judeţul Neamţu, pe Cernegura» în mlaştini 

 mici (Erb. Grec); Bicaz în judeţul Neamţu, pe locuri umede 

 (Erb. Grec); Hangu în judeţul Neamţu, la Răpciune pe «Boi- 

 şte», prin fâneţe în locuri umede, abundent (Erb. Paxţu) ; pe 

 marginea Bistriţei prin fâneţe, frecvent (Erb. D. Br.) ; Schitul- 

 Durău sub muntele Ceahlău în judeţul Neamţu, prin fâneţe 



