171 



superioare adesea fără flori, adecă sterile. Ovarul pedicelat 

 este hexagonal (cu G muchi) numai pedicelul răsucit. Foliolele 

 externe ale perigonului sunt cam egal de lungi, erecto-pa- 

 tule, deschis-violete şi cu nervure mai închise ; cele laterale 

 (externe) sunt lanceolate şi ceva mai înguste decât cea me- 

 diană (posterioară), care este oblong-ovală şi foarte concavă. 

 Foliolele laterale interne ale perigonului sunt ascuţite, mai 

 înguste şi mai scurte decât cele externe, însă colorate la fel 

 cu acestea- Labelul neevident articulat, adecă suharticulat, 

 la mijloc îngustat, este deschis-violet, la interior cu vine 

 închis-violete ; articolul posterior al labelului (hypochilul) 

 concrescut la baza sa cu piciorul ginostemiului, este îngust, 

 scurt, canaliculat, concav, cu linii longitudinale închis-violete 

 şi prevăzut cu un pinten : articolul anterior al labelului 

 (epichilulj este mai lat, oblong, pe margine undulat-crenat, 

 unghiculat sau subsesil, aşezat peste articolul posterior al la- 

 belului. Pintenul aproape cilindric sau subiilat este cam de 

 lungimea ovarului sau şi mai lung decât ovarul, îndreptat in 

 jos, puţin curbat în afară şi deschis-violet sau aproape al- 

 buriu. Ginostemiul mare, foarte desvoltat, este erect, gălbuiu 

 şi spălăcit-violet, la vârf mai lat, trigonal şi învălit de foliola 

 mediană externă a perigonului. Antera oblongă, ovală sau 

 aproape cordiformă : biloculară, terminală, mobilă, este vio- 

 letă şi aşezată pe baza prolongimentului dentiform posterior 

 al androcliniului tridentat. Poliniile (massele polinice) sunt 

 oblonge, galbene, câte 2 nedivizate, pulverulente (granuloase), 

 sesile, reunite printr'un retinacul comun, transversal-oval şi 

 bilobat. Fovea stigmatică este lată şi aproape ovală. %. 



Prin poieni, rărişuri şi margini de păduri, pe coline uscate, 

 pe coastele munţilor, prin păduri în luminişuri, mai cu seamă 

 în terenuri calcaroase. 



Vârciorova în judeţul Mehedinţi, pe muntele Ciocanul > 

 în pădure (Erb. D. Br.) şi pe <Dealul-Mare> la Duhovna», 

 pe marginea pădurii, adesea (Erb. Paxţu) : Mănăstirea Tis- 

 mana în judeţul Gorj, la «Vârtoapele-Ieroni>, prin pădurea 

 de castani bătrâni fCastanea vesca Gaertx. ), legit Si.m. Şt. 

 Radiax (Erb. Paxţu) ; Xisipi în judeţul Vâlcea, prin pădurea 

 Stănoiu>, legit C. Rădulescu (Erb. Vlăd.); Periş în judeţul 

 Ilfov, prin pădurea Jianului» spre margine la dreapta liniei 



